26 CONSPECTUL SISTEMATIC 
2. A. angulosa lun. encycl. | p. 169 (17852). IMepatica an- 
Julosa DC. prodr. 1 p. 22; Sehott et Ky. bot. zeit. ann. 1851 
p. 154. —/H. transsileaniea Fuss alt. arehiv III p. 262 (1345). Anemone 
transsiloanica Heuft. enun. ban.p. 6 (1555). A. multiloba Sehur enum. 
transs. p. 2 (1366).—Vuig. Crucea-voinieului.— d. Martie. Aprilie. Pă- 
dări, în regiunea montană subalpină şi alpestră În Argeşi la pădurea 
Trivale lingă Piteşti şi la Başeov; în Muscel la Conţeşti, Cămpulung 
şi Valea Dimbovicioarei; în Prahova la Buşteni, Buceci la Urlătoarea, 
Sinaia (Grec. enum. p, $); Comarnic; pădurea Ghighiului lingă 
Ploeșşti. 
voepper, în Magyar. n&venit. lapp. VII p. 150, arată că Ane- 
inone angulosa Lam. (Ilepatica angulosa DC.) ar fi Cortusa Matthioli, 
după cum s'a găsit mai în urmă în herbariul lui Lamark, herbariu ce 
a fost descoperit în Germania acum câţiva ani şi care acum se găseşte 
în Muzeul din Paris. Nu putem crede că marele naturalist a putut co- 
mite o erore de felul acesta, când a avut planta acesta în cultură la 
grădina Plantelor din Paris mai mulţi ani, dar fără să fi ştiut propriea 
ei origine, originea ţerilor dacice. Erorea pote că a resultat din stră- 
mutarea greşită a etichetei de la Cortusa Matthioli la foea cu Ane- 
mone angulosa din partea unui postum. Împrejurarea acesta a făcut 
pe unii din confrații, transearpatici să se ferâscă de numirea dată de 
Lamark şi săadopteze pe aceea dată de Fuss. (conf. I. A. Knapp Pflanz. 
Galiz. u. Bukovina p. 281). 
Ş. 2. Involucrul trifil şi forte depărtat de periant aşia că simu- 
leză un verticiliu de foi caulinare; aceste foi sunt peţiolate sau dila- 
tato-peţiolate şi au limbul lor conform cu acela al foilor radicale 
(Anemone DC.). 
|. Acheniile cu stil scurt sau bont neplumos. 
3. A. ranunculoides [.. spec. p. 672, Sturm deutsch. h. 7; 
Koch syn. p. 10; Rehb. ic. germ. 4 fig. 4643; Schlechtd. Lung. de- 
utsheh. 11 fig. 1005.— Vulg. Dedeţei-galbeni. Florea Pascelor. Muscerici- 
galbeni. — Y. Martie. Aprilie. Păduri în regiunea submontană, a dea- 
lurilor şi a câmpiilor: Severin, Cerneţi; Craiova; Câmpulung, Con- 
țeşti; Câmpina, Ploeşti, Ghighiu; Giurgiu, Băneasa, Comana; Bucu- 
reşti, băneasa; Buz&u; Monastirea Neamţu (Chan.); laşi; Birlad. 
4. A. nemorosa |. spec. p. 762; Sturm deusteh. h. 14%; Koch 
syn. p. 10; Rehb.ie. germ. 4 fig 4644; Sechlechtd. Lang. deutsch. 11 fig. 
1004. —Popul. Plorea pagtelor. Florea-ventului. Muscerici albi. Oiţey— 
4, Martie. Aprilie. Păduri, codri; în regiunea montană subalpină şi în 
