IX 
âncă şi convingerea că aflarea unora pe teritoriul nostru şi determi- 
narea specifică a altora sunt mult supuse la cauţie şi că lasă indoelă. 
De aceea, ne am mărginit numa în exiberea plantelor adunate de noi, 
pe care astfel le am avut dinaintea n6stră, le am observat, le am 
studiat şi verificat, determinindu-le numirea în deplină cunoştiință de 
cauză. Aceste împrejurări au făcut ca lucrarea de faţă să temporiseze 
pînă ce să putem da publicităţei un contingent de plante care să re- 
presenteze tote părţile ţărei şi aprope întrega Floră vasculară a ho- 
mâniei. 
Lucrarea nostră este diferențiată în două părţi: 1. PARTEA SISTE- 
MATICĂ şi II. Panrea GEeoGanRarică sau disposiţiea naturală a plantelor 
nostre vasculare pe teritoriul României. 
PARTEA SISTEMATICĂ coprinde: 1% expunerea Metode: de clasifi- 
caţie şi caracterele diferenţiale ale Famzliilor Naturale ce se referă 
la speciile țărei nostre; 20 Plora sistematică a României dispusă în 
seriea Familiilor Naturale, enumerând genurile şi speciile nostre 
vasculare. 
Este tot cunoscuta elasificaţie ce am stabilit-o la Grădina Bota- 
nicăl a Sedlei de Medicină pe când eram în capul direcţiei sale, între 
anii 18567—1875, pe care o urmăm şi în prelegerile nostre didactice. 
O publicăm în amănuntele sale, desemnând caracterele speciale ale 
divisiunilor, subdivisiunilor şi claselor întocmite. Pentru a nu ne pune 
în desacord cu numerosele opere de Floră care urmez metoda lui 
Aug. Pyr. de Candolle, am căutat să aşedăm Familiile Naturale, pe 
cât s'a putut, în acelaşi mod, începând cu Ranunculaceele şi termi- 
nând cu Ecvisetaceele. 
De şi, în fond, elasificaţiea nostră nu se depărteză de bazele prin- 
cipale stabilite prin Metoda Naturală a lui Ant. L. de Jussieu şi prin 
aceea a lui Aug. Pyr. de Candolle, ea presenteză oarecare modificări 
ce consistă mai mult în termenii întrebuinţaţi, termeni mai apropriaţi 
şi în raport cu cunoştiinţele actuale, căutând în acelaşi timp ea, subt 
o formă simplă şi necomplicată, să potă coprinde tote familiile de 
plante indigene şi exotice. Termenii de Crsptogame şi Fanerogame 
astădi nu sunt de cât expresii tradiţionale, obicinuite în vorbire, dar 
improprii spre a constitui o adevărată definiţie taxinomică. Epitetul 
de Acotilodine dat Criptogamelor este şi mai defectuos, şi mai iin- 
propriu, dând a se înţelege că germenul acestor plante ar fi embrion, 
1. Grecescu D. Dr. Catalogul Plantelor cultivate în grădina Botanică din București 
în cursul anilor 1871—1875. București, 1876. 
