VIII 
când după opera recentă a lui |. Velenovsky „F/ora Bu/garica“ care 
enumeră 2650 specii, suntem cu vre-o 200 specii in inferioritate. Cu 
tote că opera lui 1. Velenovsky este susceptibilă de oarecare amendări 
şi reduceri asupra multor specii emise, totuşi, numărul mai însemnat 
de forme vegeta!e din Bulgariea se explică prin faptul de observaţie 
al geografiei botanice ce se enunţie astfel: cu cât ne depărtăm din 
țările septentrionale — unde vegetaţiea abundeză mai mult prin imen- 
sul număr de individe vegetale, de cât prin variaţiea formelor sale — 
aflăm că în ţările meridionale vegetaţiea devine cu mult mai variată 
în formele sale. 
PRODROMUL FLOREI ROMÂNIEI de Dr. D. Brânză, publicat în 1883, 
enumeră 2100 specii. Pe lingă plantele adunate de dânsul şi cele 
aflate în Muzăul de Istorie Naturală din Iaşi, pe care ne putem baza 
ca specii bune, fiind studiate, determinate şi controlate de densul, 
prodromul enumeră şi speciile indicate la noi de diferiţii botanişti 
sau exploratori !, fără ca dânsul să le fi v&dut, dar pe care nu le ia pe 
a sa respundere?. Wintre acestea: 225 specii nu sunt aflătore în tot 
coprinsul țărilor dacice; altele, în număr de vre-o 90, sunt eronat 
determinate. Astfel, remân în Prodromul D-rului D. Brânză numa 
1875 specii bune. La acestea trebue să adăogăm âncă 220 specii ne- 
indicate în Prodrom şi aflate parte in Dobrogea *, parte în Moldova 
şi în Munteniea$, ceea ce dă un total de 2095 specii bine cunoscute 
şi confirmate. 
Din parte-ne, în lucrarea nostră, am înlăturat menţionarea plan- 
telor enumerate în publicaţiile botaniştilor ce au făcut la noi explo- 
rări, neavând prilegiul de a vedea şi controla acele plante, dobândind 

1. Edel. Jul. Bemerkungen iiber die Vegetation der Moldau nach eigenen in Jahre 
1535 gemachten Beobachtungen entworfen. — Gucbhard Ch. Enumeratio plantarum quas 
per annos 1842 ad 1848 in Moldavia collegit et observavit (manusc. în biblioteca lui Alph. 
de Uandolle, Geneva fide D. Branza in Prodr. FI. României, introdueţiea p. XXV şi 
urm.)—Czihak J. Dr. şi Szâbo J. Dr. Heil-und Nahrungsmittel Farbstofle, Nuz-und Haus- 
gerăthe, velhe Ost-Rumănen, Moldauer und Walachen, aus dem Pflanzenreiche gewinen (în 
Flora ann. 1863),  Schott Arth Ritt in die Walachei (Ausland XXIII, 1859).—Hoffmann 
Ul. Excursiile botanice ale Scolei Naţionale de Medicină in Muscel /Monit. medic. al Româ- 
niei aan 1862), în munţii Buzeului și ci Prahovei (Monit. medic. al Românie:, ann. 186%), 
și în munţii Vâlcei şi ai Gorjiului, manuscr. în 1864, vedut de Dr. D. Brânză (Prodr. 
introduct. p. LXV).—Grecescu D. Dr, Enumerația Plantelor din Româniea ce cresc spon- 
taneu şi cele frecuente în cultură. Bucureşti 1880. — Asemenea şi publicaţiile câtorva 
botanişti transcarpat'ni: Joh. Chr. Baumgarten Vine. de Borbăs, Fr. Fronius, Victor 
de Janka, Aug Kanitz, F. Schur, M. Fuss, L. Simkovici ele. peutru oarecare specii 
aflătoare pe liniea de frontieră a Carpaţilor noștri. 
2. Brânză D. Dr. Prodromul Florei României, introducţiea pag. VIII 
3. Brânză D. Dr. Vegelațiunea Dobrogei, in Analele Academiei Române, Ser. II, 
tom. 1V. Secţ II. — Bucureşti, 188%. 
4. 1d. Plante nouă pentru Flora Dobrogei. - Contributii nout la Flora României, în 
Anal. Acad. Rom. Ser. II, tom. XI.-. Bucureşti 1889. 
