RANUNCULACE E 45 
10. A. multifidum Koch ap. Rehb. ill. spec. acon.tab. 70 (1527); 
Rehb. icon. germ. vol. 4 fig. 4696; Fuss transs. excurs. p. 35. — 
d. lulie, August. Păsciuni alpine: la Negoiu pe Podeanu, Jipu în Ar- 
geşi; Buceci. 
Trib. V. PEONIEE. Policarpice: fructele folecule polispermice ven- 
tral-dehiseente ; periantul diferențiat în sepale şi petale, petalele largi 
plane, estivaţiea imbricată. 
18. PZEONIA /. gen. n. 075 
1. P. romanica brânza mem. acad. rom. ann. 1882 e. tabula; 
prodr. fl. rom. 1883 p. 38; Kanitz magyar. năvenyt. lap. VI, p.85 1882). 
P. decora Kanitz ap. Janka plant. roman. p. 6 et add. p. 173 n. 89-non 
Anders. monogr. of the Ponia n. 9. (1817)!—Vulg. Bujor, Rujioară, 
Duje-de- Rusalii. — Ă. Maiu, lunie. Prin dumbrave, rărişi şi poeniţe 
de păduri. Băneasa, Comana ; Bârlad; Tulcea pe la Pădurea-Teliţa şi 
Nicoliţelu (P. officinalis Reichard verh. zool. bot. gezel. ann. 1865 
heft. 4 p. 76-non Retz.); introdusă şi în cultură pe la Bucureşti 
(P. officinalis Grec. enum. p. 9). 
Descrierea şi icoana date de Dr. D. Brânză sunt de totă perfec- 
țiea şi nu las nici o necertitudine asupra acestei specie proprie. An- 
derson, loco cit. şi de Cadolle în prodromul său vol. 1 p. 66 pun Pu- 
onia decora în grupa Peoniilor cu toile pe desubt părose şi ale cărora 
segmente sunt oblungi obtuse ; pe când" Preonia romanica se distinge 
prin lobii acuţi ai segmentelor foilor sale care sunt, ca şi totă planta, 
peste tot complect glabre. Astfel fiind, P. romanica Br. urmeză a fi 
pusă în grupa Peoniilor cu foile glabre alături de P. Jobata Desf. care, 
asemenea, are segmentele foilor la virf trilobate şi lobii acuţi. Iden- 
tică eu planta nostră este şi cea din Serbiea meridională distribuită 
sub numele de P. decora ; însă, şi acesta, nu este edeverata P. decora 
a lui Anderson pentru motivele expuse. 
2. P. officinalis letz. obs.3 p. 35(1779); Rchb. ic. germ. 4fig. 
4743; DC. prodr. | p. 65; Schleehd. Lang. deutsch. 11 fig. 1090, tab. II; 
P. peregrina Mill. dict. n.5. — Vulg. Bujor, Rujioară. — Y. Maiu, lunie. 
Naturalizată şi întreţinută prin cultură. Vuleana ; Piteşti; Bucureşti; 
Schitul Rarcu etc. 
3. P. tenuitolia [.. spec.p.748; Rehb.ic.germ. 4 fig. 4740; DC. 
prodr. 1 p. 66; Boiss. fl. orient. 1 p. 98. — 4. Aprilie, Maiu. La :o0- 
curi aprice în Dobrogea: Murfatlar (Br.); Severin pe la Crihala spre 
Breşniţa, 
