46 CONSPECTUL SISTEMATIC 
(Craiova; Calafat; Caracăl; 'Turnu-Măgurele; Băneasa, Comana; Bu- 
eureşti, Chitila, Ciocăneşti, Perişi; Buztu; Feteşti; Brăila; Galaţi ; 
Perlad ; Fălticeni; Dobrogea. 
Variază: avend petalele de un roz palid ce dă în alb; avend pe- 
talele gălbenii şi cu pată negră la bază. 
4. P. lzvigatum hclb. ic. germ. vol. 3 fig. 4475b (an M. 
Bieb. ?). P. dubium £ glabrum Koch syn. p. 32. — (2) lunie, lulie. 
Prin aceleaşi feluri de locuri şi localităţi; însă cu mult mai puţin fre- 
cuent. Bucureşti; Perişi; laşi; în Dobrogea la Tulcea, Cişla. 
e P. bracteatum Lindl. coll. tab. 23. Vulg. Mac-roşiu de grădină: 
în horticultură prin Bucureşti (P /p/bridum Grec. enum. p. 9 - non L.). 
e P. somniferum |. spec. p. 726; Rehb. ic. germ. 3 f.4481, avend 
flori albe, roz-palide sau stacozii, simple sau învolte. Vulg. Mac. Mac- 
de-grădină, specie opiiferă ; în horticultură. — /-) Iulie, August. 
2. GLAUCIUM 7ournef. instit. t. 130. 
4. G. corniculatum (unt. fl. lond. tab. 32 (1777); Koch syn. 
p. 32; DC. prodr. Lp. 122; Boiss. fl. orient. 1 p. 119; Schlechtd. 
Lang. deutsch. 13 fig. 1502. G. phaniceum Gartn. fruct. 2 tab. 115 
(1791). G. rubrum Behb. ic. germ. 3 fig. 4470. Chelidonium cornicu- 
latum L. spec. p. 72%. — (0) Iulie, August. La locuri aride necultivate, 
mirişti vechi, p'intre grâne, prin grâne, câmpuri, pe lîngă drumuri. 
Turnu-Măgurele ; Malu-de-jos, Odăile-Arsache , Giurgiu, Comana ; 
Feteşti ; Brăila, Viziru, Lacu-Sărat; Galaţi, Bărboşi; Birlad; Dobrogea. 
î. tricolor Ledeb. fl. ross. 1 p. 93. G. tricolor Bernh. G. rubrum 
tricolo Rehb. ic. germ. 3 f. 4470 tab. 12; Koch loc. cit. 
3. COHELIDONIUM /. gen. n. bar. 
1. Ch. majus |. spec.p. 793; Kochsyn. p. 32excl. var. 6; Rehb. 
ic. germ. 3 fig. 4466; DC. prodr. 1 p. 123; Sehleehtd. Lang. deutsch. 
13 fig. 1303. — Popular Postopast. Rostopască. Negelariţă. Ierbă-de- 
negi. — (0) lunie pină în August. Locuri umbrite pe lingă locuinţe 
vechi şi ziduri, păduri; specie vulgară (Grec. enum. p. 10). Severin ; 
Baea-de-Aramă ; Tirgujiul; Craiova; Rimnie; Rucăr, Sturzeni, Câmpu- 
lung; Sinaia ; Bucureşti; Comana ; Cernica; Bacău; laşi; Monăstirea 
Neamţu (Chania); Fălticeni, Mânăstirea Slatina, Broşteni, Rarcu. 
e Eschscho/zia californica Chamisso. Plantă de origine ameri- 
cană; în horticultură, vulgarizată. — (0) Iulie, August. 
