CRUCIFERE dl 
ramos, ramurile întinse, pubescente ; foile de forma celor de la N. 
silvestre, însă cele medii şi superiore uşior auriculate ; florile în corimbe 
dense la extremităţile racemelor ce sunt de lungime mediocră ; silica 
prelungă şi groscioră ca de 7 mm. lung. 1!/, mm. lăţime egaleză sau 
cu puţin întrece lungimea pedicelului stu; stilul forte scurt, gros, 
stigma bilobată. 
4. N. silvestre |. br. hort. kew. 4 p. 110 (ed. 1512); Koch 
syn. p. 38 var. a ct f, et add. p. 437 exclus. forma Nasturtii Mori- 
soni 'Tausch; Rehb. ic. germ. 2 fig. 4368; Schlecht. Lang. deutsch. 14 
fig. 1399. Sisymbrium silvestre L. spec. p.916. Roripa silvestris Bess. enum. 
p. 27 n. 826. — d, Maiu pină în August. La locuri umede, locuri 
inundate cu ape de ploi, şianţuri, gropi, mlăştini scurse. Specie vul- 
gară (Grec. enum. p. 11). Craiova; Câmpulung; Titu, Ghergani; Cio- 
căneşti, Chitila, Bucureşti; Comana, Giurgiu; Buşteni, Sinaia, Câmpina; 
Buzău, Bisca; Galaţi; laşi pe la Birnova; Fălticeni, Broşteni. 
f.rivulare Kochl.ce. Nasturtium rivulare Rehb. ic. germ. 2 fig. 4365. 
Are silicele mai lungi şi mai groseiore, stilul ceva mai lungicel; laci- 
niile foilor mai lungi şi subpinatifido-dentate; plantă de talie mai 
înaltă de cum forma vulgară. 
%. Kerneri. horipa herneri Menyh. Kalocsa videk. nâvenit. 1877 
p. 39—40; Borb. for. addat. 1879 p. 59 et 64; ejus haz. arab. es egyeb. 
crucif. kor. 1875 p. 200. Camde 25-30 cent. înaltă; foile pinatipartite 
3—D jugate, segmentele celor medii şi superiore ânguste lineare. în- 
tregi de aparenţa celor de la N. pyrenaicum, însă la bază neauriculate ; 
racemele prelungi, laxe, au silicele oblungi linear-ânguste cam cilin- 
drice, egale sau mai scurte de cât pedicelele cu care formez arcuri 
dirigiate în sus. — Halofilă sau uliginosă, la câmpuri. Conţeşti ; Câm- 
pina; Titu, Ciocăneşti; Bucureşti, Chitila, Buftea (N. lippizense Grec. 
enum. p. ll- non DC); Comana; Odobeşti; Bacău; Neamţu. 

+ Siliculose şi longistile. 
a. Silicula elipsoidă-lineară sau eliptică ; stilul lung, subţire. 
5. N. anceps DC. prodr. | p. 1537 (1824); Rehb. ic. germ, 
fig. 4304; Koch syn. p. 38 et add. p.437; Sehlecht. Lang. deutsch. 14 
fig. 13928. N. barbarwoides 'Tausch in Flora ann. 1540 vol. 2 p. 713. 
Sisymbrium anceps Wahlenb. fl. ups. p. 223 (1820) în sensu ampliore.— 
N. anceps Sturm deutsch. h. 45 est modificatione Nasturtii silvestris. — 
d, Maiu, lunie. La locuri umede, lunci, feneţe, iârbă ce rețin ape de 
ploi. Craiova, Hubăneşti ; Comana; Giurgiu. 
6. N. terrestre Tuusch in Flora ann. 1540 vol. 2p.711; Koch 
