OT 
Or 
CRUCIFERAE 
păduri. Vereiorova; Corbeni pe Ghiţu; Campulung (A. muralis Grec. 
enum. p. ll-non Bertol.); Predeal, Sinaia ; Mogoşoea, Bucureşti; Co- 
mana ; Schitul-hareu. 
3. Hornungiana. A. Ilornungianu Schur enum. transs. p. 45 (1566), 
având silicele mai lăticele şi condensate către extremitatea racemei 
ce pare astfel mai scurtă. In munţii Mehedinţului la Hânca-Camenei 
(Simk.); valea 'Țesnei la Gaura-Fetei (A. Degen); Baea-de-Aramă la 
valea Găinei. 
92. Foile caulinare cu baza ângustată sesilă, necordată, nici am- 
plexicaulă. 
6. A. procurrens W. el Kit. rar. hung. 2 p. 154 tab. 14% (1803) ; 
Sturm deutsch. h. 45 mala ; Kochsyn. p. %3; Rehb. ie. germ. 2 f. 4529; 
DC. prodr. | p. 145; Schlechtd. Lang. deutsch. 14 f. 1950. A. precoa 
Willd. enum. h. berol. p. 584 (1809). — 4, Aprilie, Maiu. La locuri 
umede umbrose prin văile montane, pe stânci şi fisuri de stânci ab- 
rupte. Valea "Ţesnei la Gaura-Fetei; ismana la Peşterea Pachonie ; 
5 
valea Oltului de la Coziea în sus pe Ciocane şi Cârlige. 
7. A. hispida Mygind in L. syst. ed. 5 p. 5OL (1774); L. fil. 
suppl.2 p.298 (1781). A. Crantziana Ehrh. herb. n. 78 (1787); Sturm 
deutseh. h. 45; Rchb. ic. germ. 2 tab. 3%. A petraea Koch syn. p. 4 
-nonlLam. 4. petraea Sehlechtd. Lang. deutsch. 14 f. 1352 A. — Stânci 
in regiunea montană din Moldova la Petrile-Doamnei (Br.) 
8. A. petrogena Ken. wst. bot. zeit. anu. 1863p. 141. A.are- 
nosa b. heteropylla Sehur enum. transs. p. 45 (1866); Borb. kăzl. 1578 
arab. 6s egyeb.erucif. kăr. p. 153. A. segetalis Schur enum. transs. 
p. 45 (1866). — 3 Lunie, Iulie. Tufişe, păduri, ţermul riulețelor, stânci; în 
văile munţilor. — Verciorova prin valea Bahnei şi a Cerovăţului; 
Tismana; valea Monastirei Distriţa ; Olăneşti; Coziea pe la Ciocane 
şi Cârlige, Muntele Coziea; Dâmbovicioara; Piteşti pe Riul Doamnei ; 
Predeal, Buşteni, Sinaia (A. Halleri Grec. enum. p. 11 quoad. specimin. 
anno 1876 lectum-non L.); Ceahlău (Knecht.) 
Se referă la tipul de A. arenosa Scop.; însă, adevărata formă a 
speciei Scopoliane, cu florile măricele şi lilacine, cum se găseşte in 
Europa occidentală, nu se observă a fi pe la noi; speciea nostră se 
deosibeşte numa prin florile sale mici, albe sau cam persicine. 
10. A. Halleri L. spec.p.929; Sturm deutsch. h. 43 tab. 15; Koch 
syn. p. 44; Rehb. ic. germ. 2 fig. 4326; DC. prode. Lp. 1%; Schlehtd. 
Lang. deutsch. l4p. 115 fig. 105. — II. lunie, lulie. Stânci cu muschi 
