CRUCIFERE Gl 
mună. Câmpulung, Nămăeşti (Grec. enum. 11); Bucureşti; Comana; 
Paserea ; Sloboziea pe la Doiceşti; Buzeu; laşi; Monăstirea Neamţu 
(Chania); Botoşiani. 
12. ERYSIMUM 1. cen. n. Sr4. 
Ş 1. Silica expresiv tetragonă; stigma bilobată. 
|. E. Wittmanni Zaw. enum. galiz. et bukov. p. 194% (1855); 
Schur enum. transs. p. 56; Sag. et Sehn. carp. centr. 2 p. 61. Frysim. 
Baumgavtianum, E. transiloanicum, LE. pumilum Sehur en. transs. p. 56 
et57 (1866). £. Wahlenbergii Simk enum. transs. p. 85 et exsie,! (- non [. 
strictum var Wuhlenbergii Aschers. et Engl. in oest. bot.zeit. ann. 1565 
p. 278)synon. Cheiranthus helveticus Wahlenb. carp. prince. p. 203 (1514) 
- non Jacq.)— Vulg. Mirandre-sălbatice. — Y, lunie, Lulie. Stânei calcare, 
petrişiuri, în regiunea montană alpină, subalpină. Polovraci; valea MO- 
năstirei-Bistriţa; Coziea, Stinişioara (E. odoratum Grec. în Br. prodr. 
p. 197 -non Ehrh.); Negoiu; Dimbovicioara, Pajerea; Valea-lalomiţei 
pe la Pescere ([. cheiranthus Grec. enum. p. 10 - non Pers. Li. odora- 
tum Grec. în Br. |. €.) şi in tot coprinsul Bucecilor de la Sinaia pină 
la Buşteni (Knecht.)!; Piatra-Mare; Ceahlău (Inecht.) ; în Suceava pe 
Răr&u şi Petrile-Doamnei (Br.)! 
Variează în portul său după natura solului şi după altitudine. 
În părţile de jos ale munţilor talieasa este ca de 50 — 70 centimetre 
înălţime, caulii robuşti şi adesea ramificaţi în jnmătatea lor supe- 
rioră; foile lanceolate, expresiv şi distant dentate, racemele incăreate 
cu flori mari galben-aurii odorante. Forme din această categorie se 
pot lua uneori drept E. pannonieum Crantz (E. odoratum Ehrh.). — În 
regiunile alpine devine mai mică prin taliea şi desvoltarea părţilor 
sale, avend ea 15-—30 cent. înălţime; foile forte: ânguste sau linear- 
lanccolate, uşior dentate sau denticulate, racemă adesea simplă şi mai 
mică, însă tot cu flori mari splendide. —Pe virturile alpine este cu to- 
tul scundacă, 5 — i5 cent. (E. Czetaianum Sehur |. €.) astfel cum sunt 
exemplarele ce avem de la Piatra-Mare şi de la Rarcu. 

2. E. pannonicum (rantz stirp. austr. fase. | p. 30 (1769). 
Erysimum odoratum Ehrh. beitr. 7 p. 157 (1792). E. lanceolatum Rehb. 
ie. germ. 2 fig. 4393 B.-non Î. Br. [. odoratum a. denticulatum Koch 
syn. p. 55; Sehlechtd. Lang. deutsch. 15 £. 1461. — 3 lunie, lulie. 
La locuri glaredse, argilo-caleare sau şisturi; în regiunea montană 
interidră şi a dealurilor. Valea 'Pesnei; Câmpulung, Nămăeşti; Tirgu- 
Frumos către Cotnari. 
Grecescu D, Dr. — C. 132%. 7 
