69 CONSPECTUL SISTEMATIC 
3. E. aureum N. Dicb. (1. (.c. 2 p. 440 (1519); DC. prodr. | 
p. 195; De Less. icon. select. 2. tab. 66, optime(!); Ledeb. îl. ross. 1 
p. 190; Lindem. fl. cherson. 1 p. 40; Bois. fl. orient. Lp. 190. — 3 lu- 
nic, lulic. Pe lingă păduri pe dealuri mari în Moldova. Tirgu-Oenei 
pe Măgura; Piatra la pădurea Balaurului; laşi la Păcurariu; Broşteni 
pe Neagra în Suceava; Dorohoi. 
Exemplarele nostre intru tote sunt exacte cu icona din De 
Lessert cum şi cu exemplarele cu acest nume din (aliţiea australo- 
orientală datorite confratelui B. Blocki din Lemberg. — Caule robust, 
erect, ramos în partea sa superioră, ramurile intinse; foile oblungi 
acuminate, dentate, verdi, cu peri aspri adesea tripartiţi; pedicelele 
erecte cu puţin mai lungi de cât caliciul; lamina petalor lată obovată 
rotundală ; silicele de lungime mediocră, tetragone, acoperite cu peri- 
şiori fini albicioşi, muchiile lor glabrescente, verdi, la maturitate coa- 
dunute pe axă; stilul de lungime egală lăţimei silicei ; stigma. bi- 
lobată. 
4. E. banaticum (rise). olim ; A. de Degen exsic.! e plantă 
banaliea în valle Kazan (loco classico) lecta. FE. crepidifolium var. 
anqustifolium Uriseb. et. Seh. iter hung. n. 57 (1552) sed. E. erepidi- 
folii Rehb. non. quadrat. Fi. helveticum Heuft. enum. ban. p. 19 (1858); 
Borb. magyar. tudom. acad. kâzlem. XV Kătet 1878 p. 175-non DC. 
syst. veget. 1521. [. Rhehieum Simk. bânsăg es hunyad. in magyar. 
tudom. acad. kâzlem. XV p. 522-non DC. 1. e. — d, lunie, lulie. Stânei 
calcare, locuri umbrose uscate. Valea 'Țesnei la (aura-Fetei pe Ine- 
leţu-Mare, dar forte rar. 
5. E. exaltatum Andrz. in Bess. enum. pl. volh. p. 7l et83 
n. 1554 (1829); DC. prodr. 1 p: 197; Ledeb. fl. ross. 1 p. 190. — 
- Maiu, lunie. Locuri aprice, petrişiuri cu ierbă, câmpuri. Vreiorova; 
Bucureşti ; Feteşti; Vaslui; Dorohoiu. 
Tulpina verenantă, adesea multicaulă ; caulii cam de 56 —30 
cent. înălţime, ramoşi ; foile ânguste linear-lanceolate forte lungi, cele 
vadicale cuneato-oblungi atenuate in lung şi subţire pețiol, distant den- 
tate sau denticulate; cele medii caulinare şi mai lungi, mai lăticele şi 
de un port arcuato-deflex, virful şi baza lor atenuate; caulii şi foile 
de un aspect verde, avend pe desupra peri fusiformi adpresi şi peri 
trifurcaţi; pedunculeleflorale aproximativ de lungimea sepalelor ; lim- 
bul petalelor obovato-cuneat cu marginea uşior curmată (retusă); si- 
licele lungi, dreple, întinse exact tetragonice cu fațele albicios-pubee- 
