65 CONSPECTUL SISTEMATIC 
10. A. minimum Willd. spec. pl. 3 p. 404% (1800); Koch syn. 
p. 65; Rehb. icon. germ. 2 fig. 4268, typicum, genuinum; Boiss. fl. 
orient. 1 p. 231; Schlechtd. Lang. deutsch. vol. 14 fig. 1359 genui- 
num. — (-) Maiu, lunie. Locuri aprice inculte, câmpuri, pe lingă dru- 
muri, ogore, păragini; specie torte comună. Craiova; Bucureşti, Chi- 
tila, Ciocăneşti; Comana, Băneasa ; Lehliu, Feteşti ; Brăila ; laşi; Do- 
brogea. 
f. ramosissimum Urun. enum. borysthen. p. 114 (1869); Lindem. 
fl. cherson. î p. 49. Tulpina radicală multicaulă, caulii forte nume- 
roşi, adesea ramificaţi, totul formând stuf orbicular; caulii externi 
prostraţi apoi adscendenţi erecţi, cei interiori adscendenţi, ei şi ra- 
murile lor terminuţi în racemă adesea forte lungă. — Terâm argilo- 
humifer, locuri fertile pe tingă drumuri şi ogore. Bucureşti (A. cam- 
pestre Grec. enum. p. Ll quoad specimen. ab Cotroceni), Chitila, He- 
restrău ; Feteşti; Fălciu. 
41. A. minutum Schlecht. in herb. Willd. ex Stev. in DC. syst. 2 
p. 316 (1821); DC. prodr. 1 p. 163; Ledeb. fl. ross. 1 p. 140; Velen. 
fl. bulg. p. 41. — (-) Aprilie, Maiu, lunie. Locuri aprice, tărâmuri 
argilo-glareose, pe lingă căi, ogore. În Dobrogea pe cstele de la Mur- 
fatlar spre Eskibilbil; Măcin spre Greci. | 
În multă afinitate cu cel precedent, are asemănare prin silicu- 
lele sale glabre şi întru câtva prin portul seu, diferă în mod evident 
prin sepalele sale care persist âncă după fructificaţie pe silicule, totuşi, 
însă, nu mult şi se scutur; apoi, prin racema florilor scurtă şi în- 
desată, oarcum capituliformă şi prin siliculele sale ceva maitumefiate. 
12. A. hirsutum M. Bieb. fl. t. c.2 p. 106 (1808); Rehb. icon. 
germ. 2 fig. 4271; Boiss.fl. orient. Lp. 284.— (0 Maiu, lunie. La ge- 
suri, locuri aprice inculte. În Dobrogea pe la Constanţa, Gargalic, 
Periclie. 
Are multă asemenare cu A. calycinum L., însă, este mai păros, 
perii stelaţi mai areolaţi, foile mai lăticele, siliculele acoperite cu 
peri stelaţi in amestec şi cu peri simpli ce resar din puncte tubereuli- 
forme, pedicelele siliculelor stau explanate, sepalele de timpuriu ca- 
duce, plus caracterele grupei. 
Ş 5. Siliculele convexe, au loculele a câte 2 seminţe; filamen- 
tele staminelor către virf sunt subulate, la bază nearipate, nedenticu- 
late, neapendiculate. 
13. A. calycinum |. spec. p. 905; Sturm deutsch. Îl. h. 45; 
