88 CONSPECTUL SISTEMATIC 
Lang. deutsch. 15 fig. 19288. V. microphylla Schur enum. transs. p. 87 
(1866). V. transsiloanica Schur 1. e. — Y. lunie, Iulie. În regiunea 
alpină pe virfuri. Buceci la Omu (Br.) pe Caraimanu şi Costila ; Ceahlău 
(Knecht.) 
b. Caulescente: 'Tulpină radicală uni-multicaulă, caulii foliaţi 
și cu flori axilare. 
18. V. declinata W. el Kit. rar. hung. tab. 223 (18312); Rehb. 
ic. germ. d Î. 4515. V. heterophylla var gracilis Koch syn. p. 95 exel. 
synon. Sibth. et Sm. — V. heterophylla Sehlechtd. Lang. deutsch. î3 
quoad fig. 1256.—Vulg. Micşiunele de munte. Panseluţe de munte. Trei- 
fraţi. Trei-frați-pătaţi. — , lunie, Iulie. Livedi, păsciuni, stânci cu 
ierbă în regiunea alpină şi infralpină. Muntele Coziea; Ghiţu ; Păpuşea; 
Buceci; Predeal pe Urzicaru şi pe Clăbucetu-Taurului; în Rar&u pe 
Piatra-Zimbrului. 
f. Knechteli. Umilă şi subţire, ca de 3— 12 centimetre, uni-bifloră; 
foile caulinare medii şi superiore întoema ca la forma legitimă sau mai 
ângusticele, asemenea şi segmentele stipulelor; florile mai mari, fru- 
mose şi azurii, au petalele obovato-cuneate, unghicula gălbenie smăl- 
tată cu vinişiore purpurii ce devin gălbenii pe ariea azurie a limbului ; 
pintenul drept şi mai acut. — Buceci în regiunea alpină (leg. Knecht.) 
. major. — V. mutabilis b) intermedia et e) major Rochel enum. 
banat. p. 6 (1828) solum nomen. V. mutabilis probabile € lapsu. V. 
declinata var. montana ȘSehur enum. trans. p. S6 (1866). V. declinata 
var. intermedia Simk. băns. s. hunyad. utaz. in kăzlem. XV an. 1878 
p. 529. V. rothomagensis Borb.-non 'Thuill. — Păsciuni în regiunea 
alpină între 1100 m. şi 1600 m. altit. în Plaiul Osliei la Stina-Lacului, 
pe utila şi la Stina lui Filip pe Bulzu; Valea-Mare în Muscel; Pre- 
deal, Azuga, Buşteni, Sinaia; Piatra spre Bisericani. — Plantă cu ose- 
bire frumosă prin portul stu stufos şi prin florile sale numerose şi mari. 
19. V. saxatilis Schmidt fl. bohem.p. 257 (1793). V.lutea Tratt. 
obs. 1 p. 25 (1811) et arch. die giwăchs. p. 7 tab. 43 (1812)-non 
Huds. nec Sm. — V. lutea a. sazatilis Rehb. icon. germ. 2 fig. 4519. 
V. tricolor *. saxatilis Koch syn. p. 94%; Ledeb. fl. ross. 1 p. 257. Vulg. 
Micşiunele-gălbeore. Irei-Fraţi. — d, Maiu, lunie. Locuri cu i6rbă, 
poeni sau pajişti, rărişiuri; în regiunea montană. Olăneşti; Călimă- 
neşti, Coziea, Stănişioara, Rimnie; Rucăr; Câmpulung, Conţeşti; Ce- 
tățeni, Sturzeni; Vulcana; Predeal; Câmpina ; Văleni; Piatra pe la 
Crăcoani; Botoşiani la Rediu-Stăuceni. 
Varieză întru ce priveşte colorea petalelor: a) cu totul galbene 
