92 CONSPECTUL SISTEMATIC 
f. densiflora "Tausch pl. select. P. vulgaris . alpestris Koch syn,. 
p. 99 (1843) - non Rchb. P. alpestris et P. amara Grec. enum. p. 13 
non alior. Racemele când mai lungi când mai scurte, dar densiflore. — 
Prin păsciuni şi livedi subalpine. Muntele Ghiţu; Posada pe Cumpttu 
(Knecht.); Sinaia ; Predeal; laşi la Schitul lui 'Tăriţă. 
'[. pseudo alpestris God. fl. jouras. (1853). P. vulgaris a) majuscula 
Sehur enum. transs. p. 89 (1866)? RHacemele avend florile mari, al- 
bastre, rare şi laxe, foile caulinare mai lălicele. — Predeal, Sinaia ; în 
livedile de la Schitul arcu. 
4. P. oxyptera lchb, pl. crit.1 (1823); ej. germ. excurs.p. 351; 
Sag. et Schn. carp. centr. 2 p. 104. — P. vulgaris fi. oxyptera Koch 
syn. p. 99; Rehb. icon. germ. vol. 18 tab. 145 fig. 2. — P. multicaulis 
Tausch. pl. select. — d, lulie, August. Livedi subalpine pe coastele 
munţilor la Predeai pe Susaiu. 
Diferă de specia precedentă prin caulii sci numeroşi acumbenţi 
şi nu adscendenţi, — prin racemele sale puțin elongate, abia cu 5—9 
flori şi nu elongate, multiflore, — prin sepalele aripe de formă rom- 
boidală, mai lungi şi mai ânguste de cât capsula, iar nu eliptice 
ecuilonge şi ecuilate cu capsula respectivă, — rachisul glabrescent, 
şi nu pubescenlt. 
ste ste 
da Sepalele aripe 3-nerviate, nervii laterali abia se ved a fi ra- 
muloso-venoşi: ei cu nervura mediană la virf nu se anastomosez. 
+ Florile mediocre, avend sepalele aripe ca de 5—7 "". lung. 
5. P. amarelia Crantz stirp. austr. 5 p. 438 (1769); A. Kern. 
sched. austr. hung. fasc. 2 n. 512 et botan. transs. recent. — P. mi- 
tifolia Fries nov. fl. suec. 2 p. 227 (1828)- non L. — P.ulkginosa Rehb. 
pl. crit. 1 fig. 40,41 (1823); ej. germ. excurs. p. 350. — P. austriaca 
£. uliginosa Gren. Godr. fl. fr. 1 p. 198; Rehb. icon. germ. 18 tab. 147 
fig. 2 optime. — Pamara 2. austriaca Koch syn. p. 100 ex parte. — 
lunie - August. Livedi subalpine pe laturile munţilor, la locuri uscate, 
subsol calcar. Negoiu pe plaiul Clăbucetului; Predeal spre Schit ; Bu- 
ceci la Urlătoarea (Knecht.), pe Furnica şi pe Piatra-Arsă la Sinaia; 
în Vrancea pe la Găvane. 
Dup& Reichenbach, Koch, Grenier, Godron şi Neilreich, P. ama- 
rella Crantz este considerală drept P. amara Jacq. en. pl. vindob. p. 262 
(1762) etiam L. spec. p. 957 (1763). Cu tote acestea, adeverata formă 
de P. amara L. „filia Polygal vulgaris“ cu florile pe atât de mari cum 
sunt la P. vulgaris L. nu se află la noi. — L. Simkovici, în Enu- 
