106 CONSPECTUL SISTEMATIC 
5. depressa Baumg. enum. transs. | p. 404 (1316)-non M. Bieb. 
Saponaria Baumgarteni Janka in linna vol. 30 (1559-60) p. 559. — 
4, lulie, August. Stânci. rupturi de stâncose în regiunea alpină. Pe 
Scărişoara subt Godeanu în Mehedinţi ; Negoiu (Simk.) 
b. Limbul petalic bifid. Cauleseente cu portul înalt. 
* Caliciul globoid înflat vesiculos, reticulato-nervos. Cimă dichază 
simplă sau repetată. 
5. S. Zawadzkii Ile). in. Zaw. fl. galiz. et bukovină p. 191 
(1835); Neilr. diagn. p. 25; Simk. enum. transs. p. 124.  Melandium 
Zuwadzkii Al. Br. in Flora ann. 1543 p. 357, sed ob stylos tres et ad 
Silenem pertinet. Ly/chnis nivalis Baumg. mant. p. 43 (1546). Silenanthe 
Zueadzlii Griseb. et Sch. iter hung. n. 56 (1552). Elisanthe Zawadzkii 
Fenzl in Fuss transs. excurs. p. 106. — , lulie, August. In regiunea 
alpină. Pe Ceahlău (Br. Knecht.) 
6. S. venosa Gilib. fl. jithuan. 5 p. 165 (1751); Simk. enum. 
transs. p. 124. S. inflata Smith fl. brit. 2 p. 467 (1800); Koch syn. p. 
112; Rehb. germ. excurs. p. $23 et icon. germ. 6 fig. 5120 a, tab. 299 
forma genuina s. typica. S. inflata a. vulgaris Otth in DC. prodr. | p. 
268 (1524). 5. vesicaria Schrad. ap Rehb. germ. excurs. p. 923 (1852); 
Bor. fl. centr. fr. p. 94.5. Cucubalus Wib. prim. fl. d. werth. p. 241 
(1799). Cucubalus Behen L. spec. p. 591 sed-non Silene Behen L. — 
Vulg. (Guşea-porumbului. — d. Maiu-lulie. Livedi în regiunea mon- 
tană, a dealurilor şi a câmpiilor. Cerneţi, Severin; Piteşti; Câmpu- 
lung, Nămăeşti; Predeal, Sinaia; Văleni (5. inflata Grec. enum. p. 15); 
Bucureşti; Buzău; Neamţu; Broşteni, pe Stănişioara şi pe la Fălticeni 
în Suceava; laşi. 
Ș. Antelopum. Cucubalus Antelopum Vest. ap. Rehb. germ. excurs. 
p. 825 (1532). Silene alpina Schur enum. transs. p. 104 (1866) exclus. 
synon.-non Lam. nec. Koch. — Latifolie, multi sau paucifloră, florile 
mai mari ca la tote celelalte varietăţi, dispuse în dichază ale căriea 
braţe sunt scurte sau de mediocră lungime. — In regiunea montană 
subalpină şi alpestră. Cerneţi pe dealul Stirminei; subt muntele Coziea 
la Stănişioara; pe Dimbovicioara; Predeal, Buşteni, Sinaia. 
. oleracea Fic. ap. Hchb. germ. exc. p. 523 (1839); ic. germ. 6 
fig. 5120 +. tab. 300. Silene oleracea Bor. fl. center. fr. p. 94. De înăl- 
țime mediocră sau scundacă, are tulpina consistentă forte ramificată 
şi culeată, emite mulţi cauli adscendenţi ce formez stuf; foile de lă- 
țime mediocră, lanceolate sau cam obovato-lanceolate acuminate. şi 
mult glauce, marginea netelă sau subtil ciliolată-seabră ; florile nu 
