108 CONSPEUTUL SISTEMATIC 
sula conoidă âmple tot caliciul şi cu puţin esse afară. — 4, Maiu, lu- 
nie. Mărăcinişiuri pe dealuri la locuri argilo-glareose. Dealu-Mare 
prin vii. 
*: Caliciul oblung, cilindrice sau ovato-eilindric, elaviform, cu 
nervuri lungitudinale, la maturitate aplicat pe capsulă. 
a. Paniculă de rămuri oposite terminate prin cime dichaze. 
+ Bobocii erecţi, peduneulele drepte, divergente. 
8. S. nemoralis W. etkil. rar. hung.3 tab. 249 (1519); Koch 
syn..p. 110; Rehb.icon. germ. 6 fig. 5111; Sechlechtd. Lang. deutsch, 19 
fig. 1151 tab. II. S.italica var. umbrosa et var. nemoralis Heutt. enum. 
banat. p. 36. 8. stalica Auct. banat. et transs. plur. - non Pers. cujus 
stirps genuina in ditione dacica non inveni. — Vulg. Lipici. Lipi- 
cidsă. — Y, lunie, lulie. Rărişiuri şi margini de păduri, tuferişe ; în 
regiunea montană şi a dealurilor. Valea Bahnei pe la Iloviţa, Ver- 
ciorova; dealurile Cerneţului şi pe Stirmina (S. pilosa Grec. enum. p. 15 
Ș. italica Br. prodr. p. 187 -non Pers.); Rimnie la Pădurea-Gurănoea ; Pre- 
deal pe Susaiu şi Clăbucetu-Taurului, Azuga, Buşteni; Florica, Leor- 
deni pe dealuri; Bacău la Palanca; în Suceava pe Stănişoara, pe Borca, 
Bistriţa şi Barnaru. 
î. pilosa. S. pilosa Spreng. syst. 2 p. 41 (1525); Rehb. icon. 
germ. 6 fig. 5119. Cucubalus mollissimus W. et Kit. rar. hung. 3 
tab. 248 (1312) - non L. spec. 593. — Foile cu indument dens pube- 
scent albicios mole; ealiciul şi peduneulele mult mai pubescento-vis- 
cose şi părose. În Dobrogea pe la Greci (Br.) 
+ Bobocii şi pedunculele florilor aplecate şi par a fi frânte. 
9. S. viridiflora |. spec. p. 597; Nehb. ic. germ. 6 fig. 510; 
Heuff. enum. ban. p. 36; Boiss. fl. orient. 1 p. 654; Neilr. diagn. p. 95. 
Păduri pe la rărişiuri. Cerneţi pe dealurile lorgutovei (Grec. in Br. 
prodr. p. 158); Baea-de-Aramă; Tismana; Lainici; Călimăneşti, Coziea, 
Turnu, Stănişioara ; Comana; Dobrogea pe la Mânăstirea Cocoşi, Ba- 
badagh. 
Prin bobocii s&i, adesea erecţi, şi pedunculele florilor ce nu prea 
sunt aplecat-frânte se apropie de grupa precedentă; prin caliciul seu 
ventricos, prin capsula sa oblungă ovato-ventricosă pe un carpofor 
forte scurt se ține de grupa Silenelor nutante. 
10. S. livida Willd. enum. hort. berol. p. 474 (1509); Koch syn. 
p. 111 et 439 pro var. Ș. nutanti see. Facehinio; Rehb. ic. germ. 6 
fig. 5106; Schlechtd. Lang. deutsch. 12 fig. 1155 tab. II. — d. Maiu, 
