DIANTHACEĂ 109 
lunie. La locuri fertile, pecâmpuri, pe dealuri. Vulcana; Predeal: Chi- 
tila, Bucureşti, Băneasa (S. nutans Grec. enum. p. 13); Comana; Piatra 
pe la Pădurea-Balaurului; Botoşiani pe la pădurea Filipescu. 
Intermediară cu S. viridiflora şi S. nutans, are portui înalt, pa- 
nicula sa amplă se desface aproximativ egal de giur-împregiur. Se 
apropie mult de S. nutans prin caliciul stu ventricoso-elaviform, prin 
capsula sa cun carpofor tot asemenea de lung; însă se deosebeşte 
prin felul aperturei capsulei la maturitate ai căreia dinţi nu devin r&s- 
curbați ci erecţi. 
4. S. nutans L. spec. p. 596; Koch syn. p. 110; Hehb. ic, 
germ. 6 fig. 5105; Boiss. fl. orient. 1 p. 633 exclus. synon. W.et Kit.; 
Sehlechtd. Lang. deutsch. 12 fig. 1133 tab. |. — Y, lunie, Iulie. Li- 
vedi, poeni, tuferişiuri, rărişiuri de păduri în regiunea montană şi a 
dealurilor. Călimăneşti, Coziea; Vulcana; Predeal, Azuga; Buşteni, Sinaia 
(Grec.enum.p. 13); laşi; în Suceavape Bida (vulg. Militea) si pe Rarău. 
f. transsi/vanica. S. transsilvanica Schur ester. bot. zeit ann. 1859 
p. 22 et 286 solum nomen; Schur oster. bot. zeit. ann. 1860 p. 181; 
enum. transs. p. 110 pro. synon. Silenis saxatilis-sed non Sims. 
S. nutans f. alpina Heatt. enum. ban. p. 36 (1858). S. dubia Herb. fl. 
bukov. p. 388 (1859). — Y. lunie, lulie. În regiunea montană subalpină, 
quasi alpină. Paringu (J. Barth); Lainici; muntele Coziea; Ghiţu la 
Corbeni; Câmpulung; Dimbovicioara; Păpuşea; Sinaia (S. velutina Gr. 
enum. p. [3 quoad specimenes anno 1876 ab „Virfu-cu-Doru“ - non 
Pourr.), Buşteni, Azuga, Predeal; în Suceava la Broşteni pe Neagra, 
pe Barnaru, pe muntele Bida şi la Schitul Rar&u. 
b. Racemă de cime dichaze axilare oposite, sau de cime unipare. 
ț Caliciul peros sau pubescent. 
* Plante montane, rupestre. 
12. $. flavescens W.et Kit.rar. hung. 2 tab. 175 (1504); Rehb. 
ic. germ. 6 fig. 5090; [Heuft. enum. ban. p. 36; Boiss. fl. orient. 1 
p. 647; Neilr. diagn. p. 26. — d. lunie, Iulie. Stânci abrupte, fisuri 
stâncose în văi montane. Valea Oltețului la Polovraci; valea Mânăs- 
tirei Bistriţa şi valea Oltului pe la Coziea şi Masa-lui- Traian. 
13. S. spergulifolia M. Bieb. (|. î. c. 3 p. 305(1819); Rehb. ic. 
germ. 6 fig. 5101 „planta € Transsilvania ab Talmaci et Boitza lecta“; 
Lefeb. fl. ross. 1 p. 309; Boiss. fl orient. l p. 612. Ș. polpphyila M. 
Bieb. fl. t. c. 1 p. 328 (1808) - non L. in Willd. spee. 2 p. 705. Cucu- 
balus spergulifolius Dest. ann. mus. paris 4 fase. 66 p. 44 tab. 43; Willd. 
Grecescu D. Dr. — C, 132%, 10 
