162 CONSPECTUL SISTEMATIC 
(Degen)!; Călimăneşti, Coziea; Rimnic; Turnu-Măgurele; Piteşti la Tri- 
vale; Nămăeşti (Grec. enum. p. 18); Câmpulung, Conţeşti (Grec. in 
Br. prodr. p. 559); Câmpina; Bucureşti prin viile de la Herestrău; 
Sloboziea la pădurea Moşi-Toma ; Beceni la pădurea Ocea (Grec. 1. c.); 
Botoşiani la Adincuţa. 
3. a/pestris Schur enum. transs. p. 148 (1866) pro spec. C. coro- 
nensis Schur olim. C. polytrichus b. alpestris Simk. enum. transs. p. 137 : 
„habitu humili suffruticosi cum Cytiso polytricho congruit, differtque 
ab eo solum leguminibus, legumina nam Cytisi polytricho toto super- 
ficie pilosa sunt; contra illa C. alpestri solum is sutura seminifera ci- 
liata, czterum glabra“. — Cu tote acestea, la specimenele nostre din 
Ceahlău legumenii tineri pe faţele lor au peri lungi, resfiraţi şi rari; 
fi-vor astfel şi la maturitate ?— Stânei, în regiunea alpină. Ceahlău 
(Knecht.) 
„6. C. elongatus W. et Kit. rar. hung. tab. 182 (1804); DC. 
prodr. 2 p. 155; Koch syn. p. 171 nota; Rehb. ic. germ. 22 tab. 2073; 
Gren. Godr. fl. fr. 1 p. 561; A. Kern. sched. exsic. n. 8L1.— fb Aprilie, 
Maiu. Pe la poale de păduri pe dealuri şi coste petrose: Vârciorova; 
Stirmina. i 
7. C. leucotrichus Schurap. Fusstranss. excurs. p. 154% (1866); 
Simkenum. transs. p. 172 et exsic.! — î» Maiu, lunie. Pe stânci subt. 
poale de păduri în văi montane: Broşteni pe Neagra către brinzăriea 
regală. 
Obs. Cytisus capitatus Jacq. fl. austr. tab. 33 (C. supinus a. |. 
spec. p. 1042 sec. A. Kern. in sched. exsic. n. 808) nu există în co- 
prinsul ţerei nostre şi, după L. Simkovici (op. cit.), nici în Transilvaniea. 
Ceea ce am indicat sub numirea acesta in Enumeraţiea din 1880, 
relativ la specimenele din vecinătăţile Bucureştilor pe la Mânăstirea 
Tigăneşti este C. Heufjeli, însă nişte specimene cu foliolele mari şi 
capitulele iarăşi mari, ceea ce ar conveni cu C. banaticus (Griseb. Sch. 
În aceea concerne specimenele de la Beceni „Pădurea Oceu“, sunt 
rămuri de C. hirsutus, culese tomna fără flori nici fructe. 
e Lupinus varius Li. şi L. albus L. — vulg. Cafeluţe, Cafele (numiri 
improprii) — sunt mult vulgarizate prin grădini în oraşe şi pe la ala 
pentru podobă şi pentru uzul economic. 
2, Anthyllidez. Legumenul unilocular. Staminele monadelfe ; 
marginea superioră a petalelor aripiforme foră cute; caliciul 5-dentat, 
limbul regulat sau bilabiat. 
