DRUPACEAE 195 
zarzăre, după cum sunt mai mari, mai gustose şi cu simburii dulci, 
sau mai mici şi cu simburii amari, ambele la exterior pubescente ; 
altele elabre, caise-golaşe, galbene sau persicine. 
4. PRUNUS „/uss. gen. 341. 
4. P. spinosa |. spec. p.651; Sturm deutsch. h.9; DC. prodr. 
p. 532; Koch syn. p. 228; Ledeb. fl. ross. 2 p.4; Boiss. fl. orient.2 
p. 650; Schlechtd. Lang. deutsch. 25 fig. 2554. — Vulg. Coțobrel. Mără- 
cine. Porumbar. Scorombar. Tern ; tructele porumbe-negre, poroambe, sco- 
roambe. — tb Aprilie, Maiu. În regiunea câmpenă şi a dealurilor pînă 
în regiunea montană inferioră ; specie vulgară (Grec. enum. p. 21). 
f. Brachypoda Borb. (1579). — Tuterişiuri. Verciorova la polele 
Alionului lingă frontieră (C. Baenitz exic.) 
“7. dasyphylla Schur enum. transs. p. 178: — Câmpuri pe lingă 
drumuri. Craiova; Bucureşti. 
L9) 
2. P. insititia |. spec. p. 650; DC. prodr. 2 p. 532; Koch syn, 
p. 228; Ledeb. fl. ross. 2 p. 5; Boiss. fl. orient. 2 p. 651; Schlechtd. 
Lang. deutsch. 25 fig. 2555. — Vulg. Prun-sălbatie. Prun-gogoneţ. — 
b Aprilie. Tuferisiuri pe coste. Câmpina, laturea despre Doftana; 
vre o doă-trei individe, şi numa aici "| am aflat. Fi-vor spontanee sau 
scăpate din cultură şi aci selbătieite ? 
Acestei specie se atribueşte varietățile de prune obţinute prin 
cultură şi care sunt caracterizate prin forma lor rotundă şi cam depri- 
mată, prin colorea verde, gălbenie, rimenă, sau vinătă, prin carnea lor 
aderentă de simbure, sucosă şi sacharată ete., varietăţi denumite prune- 
rotunde, prune-gâldane, goldane, avrame, bardace, renglote sau renelode 
(din franțuzescul Re/ne-C/aude, Prunus (laudiana Pers.) etc. 
3. P. domestica |. spec. p. 650; DC. prodr. 2 p. 533; Koch 
syn. p.228; Ledeb. îl. ross.2 p. 5; Boiss. îl. orient. 2 p. 652; Schlechtd. 
Lang. deutsch. 25 fig. 2556. — Vulg. Prun. Perj. — î Aprilie. De 
veche origine asiatică, naturalizat şi întreţinut prin cultură (Grec. 
ennm. p. 21, constituind ograde sau livedi de pruni. 
Presenteză numerose varietăţi întru ce concerne fructele, relativ 
la mărimea, colorea, carnea şi gustul lor; astfel, la noi se numesc: 
prune albe, prune rumene sau roşik, prune vinete; altele prune văratece 
sau oi, prune bălegose iar în Moldova prune; altele tardive sau tom- 
natice dise prune brumăriă, în Olteniea prune-vinete şi în Moldova 
perje; apoi, altele sunt mari cu git dise prune-popeşti ete, 
