196 CONSPECTUL SISTEMATIC 
4. P. cerasifera Ehrh. beitr. 4p. 17 (1792); Koch syn. p. 229. 
P. divaricata Ledeb. fl. ross. 2 p. 5 (1844); Boiss. fl. orient 2 p. 651. 
P. domestica *. Myvobolana DC. prodr. 2 p. 533. P. communis var My- 
robolana L. spec. p. 680 ap. DC. 1. e. — Vulg. Corcoduş. Curcudel; 
fructele sale corcoduşe, curcudele ; variez : vărdi-gălbenii sau galbene, 
purpurii, vinete. — î> Aprilie. În cultură; naturalizat, vulgarizat. 
5. CERASUS Juss. gen. p. 340. 
1. C. avium Monch meth. p. 672 (1794); DC. prodr. 2 p.535; 
Koch syn. p. 229; Ledeb. fl. ross. 2 p. 6; Boiss. fl. orient 2 p. 649; 
Schlechtd. Lang. deutsch. 25 fig. 2557. Prunus avium L. spec. p. 680. — 
Vulg. Cireşiu-amară. Cireşiu-păsăresc. Cireşiu-sălbatic. Cireşiu-de-pă- 
dure; fructele sale cireşe amare negre mici: C. avium a. silvestris Ser. 
in DC. prodr. |. c.; cireşe amară negre mari: C. avium fi. macrocarpum 
Ser. in DC. prodr. 1. c.; cireşe amare albe mari: C. avium ş. pallida 
Ser. in DC. |. €. — î Aprilie. În stare sălbatică şi de cultură mai ales 
varietatea albă. 
2. C. Duracina LC. fl. fr. 4 p. 453 (1805); prodr. 2 p. 535. 
Prunus Cerasus var. Bigarella et var. Duracina L. spec. p. 679 ap. Ser. 
in DC. 1. e. P. Duracina Rchb. germ. exe. p. 643. P. Cerasus ş. Du- 
racina Koch syn. p. 229. — Vulg. Cireşiu-petros; fructele mari cor- 
diforme avend carnea tare dar fragedă şi dulce: cireze petrose, ce 
variez după culore, unele pestetot alb-gălbenii, sau roşii negriciose sau 
roşii rumene : cireşe drăgănele. — î> Aprilie, Maiu. — În regiunea 
dealurilor, prin văi, păduri pe lângă vii, în cultură şi subspontaneu. 
La noi cele mai renumite drăgănele sunt cele de la Piteşti. 
3. C. Juliana DC. fl. fr. 4 p. 482 (1505); prodr. 2p. 536. P. Ce- 
rasus var. juliana IL. spec. p. 679. P. juliana Behb. germ. exe. p. 643. 
P. avium f. juliana Koch. syn. p. 229. — Vulg. Cireşiu-dulce. Cireşiu- 
de- Ispas; fructele mari cordiforme gălbenii. rumene, roşii, a rar cam 
negre, au carnea mole, suculentă şi dulce : cireşe, cireşe-de-ispas, cireşe- 
dulci. — tb Aprilie. In cultură, arbore forte vulgarizat. 
4. C. vulgaris Mill. dict. n. 1 (1759). CO. acida flora wetter. 2 
p. 185 (1800). C. Caproniana DC. prodr. 2 p. 536 (1825). Prunus Ce- 
rasus a. Caproniana L. spec. p. 769 (1764); Schlechtd. Lang. deutsch. 25 
fig. 2558. Prunus acida et austera Ehrh. beitr. 7 p. 129 (1792).—Vulg. 
Vişiu ; fructele globose uşior deprimate au carnea mole, mai mult sau 
mai puţin acidă, astringento-acidă sau acido-duleişioră, roşie în- 
chisă sau cam deschisă, mai mari sau mai mici: vişine, vişine-romi- 
