POMACEA 221 
2. MESPILUS 1. gen. n. 625. 
1. M. germanica |, spec. p. 684; DC. prodr. 2 p. 633; Koch 
syn.p. 9259; Pokorny holzpfl. tab. 56; Boiss. fl. orient. 2 p. 659; 
Sehlechtd. Lang. deutsch. 25 fig. 2531. — Vulg. Mogmoul. — b Maiu, 
lunic. Naturalizat şi vulgarizat; se găseşte mai cu semă în regiunea dea- 
lurilor euvii. Cerneţi; Craiova; Piteşti, Leurdeni; Urlaţi, Dealu-Mare. 
3. COTONEASTER Megih. philos. bot. 1 p. 154. 
I. C. integerrima Mcedik. gesch. bot. p. 34% (1795). C. vulgaris 
Lindl. transs, linn. soc. 13 p.101 (1822); DC. prodr. 2p. 659; Koch syn. 
p. 259; Boiss. fl. orient. 2 p. 655; Schlechtd. Lang. deutsch. 25 
fig. 2529. Mespilus Cotoneaster L.. spec. p. 686. — Vulg. Dirconce. — 
b Maiu, lulie. Stânci montane, rărişiuri de păduri pe costele munţi- 
lor. Valea-Țesnei la Gaura-Fetei; Dimbovicioara ; Sinaia; Broşteni la 
Petuile-Doamnei (Br. miss.) 
f. nigra. C. nigra Wabhlberg fl. gothob. p. 53 (1820). C. vul- 
garis î. melanocarpa Ledeb. fl. altai. 2 p. 219 (1530). 6. tomentosa 
Auct. iranss. ex p.-non Lindl. Mespilus lomentosa Grec. enum. p. 23 
-non Willd. — Diferă numa prin fructele sule negre şi prin foile sale 
cu pulin mai mici. — Sinaia; Cernegura la Piatra; Dobrogea pe muntele 
Tuţuiatu (Br.) 
4. CYDONIA Journ. instit. p. 032 tab. 405. 
1. C. vulgaris Puers. syn. 2 p. 40 (1307); DC. prodr. 2 p. 655; 
Koch syn. p. 260; Boiss. fl. orient. 2 p. 656; Sehlechtd. Lang. 
deutsch. 25 fig. 2539. — Vulg. Gutuiu. — î» Maiu. De origine veche 
asiatică, introdus şi naturalizat în Europa pentru fructele sale nu- 
mite gutui. 
5. PYRUS 1. gen. n. 626 exp. 
1. P. communis L. spec. p. 686; DC. proder. 2 p. 635; Ledeb. 
(|. ross. 2 p. 9; Poiss, 11. orient.2 p. 655; Sehleehtd. Lang. deutsch. 25 
fig. 2533. — Vulg. Pr. — 1» Aprilie, Maiu. Păduri şi câmpuri. Cel în 
stare sălbatică este P. silvestris Gertn. fruct. 2 p. 44, adesca spinos şi 
având fructele mici fără git la bază numite pere pădurețe. Cel în stare 
de cultură este P. sativa DC. prodr. 2 p. 634: nespinos, avend fruc- 
tele dulci, de aspect, de forme, mărimi şi gust forte varii, denumite 
pere văratice, pere boereşti, prăsude, busuidce sau tămîidse, arăpeşti, de 
S-tă Mărie, viesți, faraone, bergamute, verdi, pogăneşti, ele. 
Grecescu D I)r.—U. 132%. 17 
