222 CONSPECTUL SISTEMATIC 
2. P. elzagnifolia Pall. nov. act. petropol. 7 p. 355 tab. 7 
(1789); DC. prodr. 2 p. 634%; Ledeb. fl. ross. 2 p.'95 (elapsu elea- 
grifolia); Boiss. fl. erient. 2 p. 655. — î Aprilie, Maiu. Prin păduri, 
tuferişiuri în Dobrogea muntosă: Greci, Cocoşi, Babadagh, lenisala. 
6. MALUS T7ourn. inst. tab. 406. 
1. M. silvestris Mill. dict. n. 1 (1759); Baumg. enum. transs. 
p. 43. M. acerba Merat nouv. fl. paris. p. 187 (1812). Pyrus acerba DC. 
prodr. 2 p. 635. P. Malus austera Wallr. sched. p. 215 (1822).— Vulg. 
Mer-pădureţ ; tructele : coricove, mere acre, mere pădurețe, mere de vin.— 
î Aprilie, Maiu. Selbatie ; în totă România în regiunea câmpeană şi 
a dealurilor. 
2. M. communis Lam. ill. | p. 435 (1791); Boiss. fl. orient. 2 
p. 656. Pyrus Malus L. spec. p. 656; DC. prodr. 2 p. 635; Sehlechtd. 
Lang. deutsch. 25 fig. 2535. P. Malus mitis Wall. sched. p. 215(1829). 
P, Malus f. tomentosa Koch syn. p. 261.—Vulg. Mer; fructele mere.— 
% Aprilie, Maiu. În cultură, avend fructe de aspect, mărime şi gust 
forte varii, denumite mere dulci, crețeşti, urzii, paradise, leşeşti, dom- 
eşti, vieşti, răducăneşti, veri de itrnă, coadeşe, nebune, etc. 
7. SORBUS 1. gen. n. 6. 
|. $. domestica [. spec. p. 654%; Koch syn. p. 262; Boiss. fl. 
orient. 2 p. 657; Sehlechtd. Lang. deutsch. 25 fig. 2537. Pyrus Sorbus 
Geertn. fruct. 2 p. 45 tab. 87 (1791); DC. prodr. vol. 2 p.637.— Vulg. 
Scoruş; fructele scoruge. — î> Maiu, lunie. În stare sălbatică şi de cul- 
tură mai ales în regiunea dealurilor cu vii, în totă Româniea (Grec. 
enum. p, 24). 
2. S. aucuparia |. spec. p. 653; Koch syn. p. 262; Boiss. fl. 
orient 2 p. 657; Schlechtd. Lang. deutsch. 25 fig. 2535, Pyrus au- 
cuparia Gsertn. fruct. 2 p. 45 tab. 37 (1791); DC. prodr. 2 p. 637.— 
Vulg. Sorb. Seo uşiu-păsăresc. Seoruşi-sălbatic. Lemn-pucios. — to Maiu, 
Iunie. Păduri în regiunea montană şi submontană (Grec. enum. p. 24). 
Olăneşti, Rimnic; Nămăeşti, Câmpulung ; Comarnic; Sinaia, Predeal; 
Bisca; Agapiea, Neamţu (Chan. exsic. Grec. enum. p. 2%); Broşteni 
pe Bistriţa şi pe Neagra. 
3. S. torminalis Crantz stirp. austr. p. 55 (1767); Koch syn. 
p. 263; Boiss. fl. orient. 2 p. 659; Schlechtd. Lang. Aeutsch. 25 fig 2540 
Pyrus torminalis Ehih. beitr. 6 p. 92 (1791); DC. prodr. 2 p. 636. — 
Vulg. Sorb. Adevărat-Sorb. Păduri în regiunea dealurilor submontane. 
