UMBELLIFERE 243 
Cozla; Fălticeni pe la pădurea Iuşilor, muntele Stanişiora, Broşteni 
pe Neagra în Suceava. 
-. subfalcatum. B. subfalcatum Sehur en. transs, p. 255 (1566). 
B. exaltatum Schur verh. siebenb. ver. X p. 169 (1559) ; Fuss exc. 
transs. p. 258 -non M.Bieb. beschreib. kasp. p. 166 (1500); append: 
n. 30 nec Koch syn. p. 319 (1843). — Locuri pietrose aprice sau cam 
umbrâse. Buceci la Sinaia pe sub Poeana-Stânei, pe laturile Caraima- 
nului (Knecht.) 
4. B. diversifolium hochel. rar. banat. p. 65 (1825) sed. in ic. 
tab. 28 fig. 57 sub nom. „B. heterophuyllum*; Sehur enum. transs. p. 252 
exel. synon. Rehb. icon. germ. 21 tab. 43 fig. 1 optime; Neilr. diagn. 
p. 53. B. gramineum Br. prodr. p. 225-non VIll. PB. ranunculoidles fi. 
elatius. Koch syn. p. 320 (1543) exclus. synon. — În regiunea alpină 
la locuri cu icrbă. Paringu (Barth. miss.) ; Oiticu; Moldoveanu; 
Buceci. 
După opiniea nostră, speciea acesta nu trebue luată drept pb. 
gramineum Nil. şi nici B.exaltatum atit al lui M. Bieb. căt şi al lui Koch 
cum fac unii autori (ved. Gren. Godr. fl. fr. 1 p. 721; Br. 1. €. Schlechtd. 
et Lang. deutsch. vol. 27 p. 166 fig. 2753). Considerând icona dată 
de Rochel, cea dată de Reichenbach şi planta în natură, speciea 
carpatică diferă cu totul de cea Villursiană şi de cea Kochiană ale ci- 
rora umbele au radele mai scurte şi subţirele, involucelele ce nu ega- 
lez umbelulele şi foile caulinare superiore ângustate la bază. La spe- 
ciea nostră umbelulele au radele cu mult mai lungi şi mai robuste, 
involucelele egalez umbelulele, foile caulinare superiore dilatate la 
bază şi cam amplexicale, semuind cu speciea următore întru acesta. 
5. B. ranunculoides |. spec. p. 349; DC. prodr. tp. lăl; 
Rchb. ic. germ. 21 tab. 45 fig. 2. Schlechtd. et Lang. fl. v. deutsch. 
fig. 2754 bona. B. ranuculoides 4. humilis Koch. syn. 320; DB. ranun- 
culoides a. genuinum Gren. Godr. îl. îr. 1 p. 719. DB. angulosum Spreng. 
in R. et Schult. syst. 6 p. 366-non L. B. baldense Host. syn. p. Il 
-non M. Bieb. nec W. et Kit. nec Turra. Ă, lulie, August. Pe stânci 
cu ierbă în regiunea alpină. Piatra-Mare. 
** Anuale. 
6. E. affine Sadl. (1. comit. pest. 1 p.204(1825); Koch syn.p. 515; 
Gren. Godr. fl. fr. | p. 723; Boiss. fl. orient. 2 p. 845. B. Gerardi var. 
virgatum BRehb. deutsch. fl. vol. 21 p. 28 et ic. germ. tab. 46.— B. Ge- 
rardi var. 8. Sadl. îl. comit. pest. ed. IL p. 119. — (0) lulie, August. 
