244 CONSPECTUL SISTEMATIC 
Prin vii şi mărăcinişi. Craiova pe la Cârcea; Constanţa în Valul- 
Traian spre bostănărie, mult. 
Specimenele nostre au ramurile lungi, chiar forte lungi ce iarăşi 
se subramifie şi tote sunt desfăşiurate aşia că iau înfăţişarea de BD. 
Gerardi cum este cel figurat de Hchb. 1. c. tab. 46 fig. I, de care însă 
se deosebeşte prin pedicelele fructifere mai scurte de cât jumetatea 
fructului, ale căruia coste sunt ceva mai pronunţate şi valeculele lor 
sunt vitate. Aceste specimene seamen forte bine cu cele ce am de la 
Sabranscky din Buda-Pesta, însă nu cu forma iconografiată de Rehb. 
in op. cit. tab. 46 fig. II. 
7. B. junceum |. spec. p.342; Koch. syn.p.319; Gren. Godr. 
fl. fr. Lp. 729; Rehb. ic. germ. vol. 21 tab. 42 fig. 2 optime; Schlechtd. 
Lang. deutsch. 27 fig. 2750 bona. B. Gerardi Jacq. îl. aust.3 p.31(1775). 
“> lulie, August. Coste argilo-cretose. Valea-Bahnei, Vereiorova. ; 
Severin pe dealul Buliga; Comana costele despre Câlnişte prin mă- 
răcinişiuri şi la. Valea-Balotă. 
8. B. commutatum boiss. et Bal. diagn. ser. 116 p. 75 (1849); 
ejus fl. orient. 2 p. 544; Velen. fl. bulg. p. 224. — (0) lunie, lulie. Tu- 
ferjşe pe costele stâncose calcare ale munţilor la Verciorova. 
Nici o deosebire esenţială între specimenele nostre din loeali- 
tatea acesta comparate cu cele din Serbia şi datorite regretatului con- 
frate Pancic din Belgrad; atâta numa că cele de la Verciorova sunt 
mai robuste şi portul ceva mai amplu. 
9. B. apiculatum Friv. in flora ann. 1835 p. 335; Griseb. 
spicil. | p. 350; Rehb. ic. germ. vol. 21 tab. 49 fig. 1. B. glumaceum 
var. aristatum Boiss. diagn. ser. Il p. 81 (1856).— O) lulie, August. Locuri 
aprice pietrose. În Dobrogea pe lângă Mangalia, Constanţa, Copadin. 
Obs. Posedăm âncă, un număr de câteva exemplare de un Bu- 
pleurum  neinflorit, cules în lunie 155% de pe Muntele Consulu, în 
Dobrogea. Anual, de la bază cam corimboideu ramificat, are asemuirea 
de B. tenuissimum L. după cum este iconografiat de Rehb. icon. germ. 
vol. 21 tab. 50 fig. II (exclus. n. 6- 13); dară fructele sale sunt de 
dorit. — Ce o fi oare B. Sintenisianum Vechtr. indicat în părţile aces- 
tea de Kanitz pl. roman. add. n. 526? 
Trib. IV. SESELINEE Koch. Mericarpele necomprimate, constituesc 
un fruct ciclocarp (rdtund); fațele lor având coste primare filiforme, a 
rar pterigoide, egale sau neegale, netede. Umbela compusă. 
