UMBELLIFERE 245 
15. ENANTHE /. gen. n. 352 et 333. 
$ 1. Rădăcinele tuberse cilindroide sau napitorime, parle şi 
rădăcini filiforme. 
1. Pedicelele fructifere la virf neingroşate; fructul la bază nein- 
groşat, subţiat. 
|. E. fistulosa |. spec. p. 365; Koch syn. p. 221; DC. prodr. 4 
p. 136; Rehb. icon. germ. vol. 21 tab. 57; Schlechtd,. Lang. deutsch. 
27 tig. 2760. — Y. lunie, Iulie. Locuri umede, gropi cu apă, rovine 
băltose. Curtea-de-Argeşi, Corbeni; lunca Neajlovului la Vultureanca. 
2. Pedicelele fructifere ingroşate; fructul la bază nesubţiat, adesea 
cu inel calos. 
2. E. silaifolia M. Bicb. (1. t. c. 3 p. 232 (1819); Koch. syn. 
p. 322; DC. prodr. 4 p. 137; Rehb. icon. germ. 21 tab. 52; Gren. 
Godr. fl. fr. 1 p. 714; Boiss. fl. orient. 2 p. 957; Schlechtd. Lang. 
deutsch. 27 fig. 2763. — Y. Iunie, Iulie. Locuri băltâse turbifere în 
regiunea inferioră prin lunci. Craiova; Tirgovişte; Alexandriea; Co- 
mana; Ciocăneşti, Perişi; Chitila, Bucureşti. 
3. E. media (risc). spicil. 1 p.352 (1843); Rehb. icon. germ. 21 
tab. 36 fig. 1; Neilr. diagn. p. 54%; Boiss. fl. orient. 2 p. 958; Borb. 
flor. kozlem. a magyar. tud. akad. XV (1878) n. 9 p. 277. — d, lu- 
nie, lulie. Locuri băltose turbifere în părţile de jos; mlăştini, rovine; cu 
mult mai frecuentă ca precedenta. Dealurile Cerneţului şi lunca 'To- 
polviţei, Halinga, Balta; Craiova; loneşti, Cacova, Vultureanea; Comana, 
Bucureşti, Chitila; Ciocăneşti, Perişi. 
Diterenţele între aceste două specii sunt, uneori, falaciose când 
avem alace cu forme dubiose intermediare. Asupra formelor tipice 
putem constata următorele caractere diferenţiale: A. (Enanthe silai- 
Polia M. Bieb. are caulul mai subţire, plin şi striat; foile-tote homeo= 
morle bi-tripinatisecte, foliolele lor scurte, ângust-lanceolate întregi 
sau trifide, fructele obconice scurte grose, la bază cam ventricâse. — 
B. (E. media Griseb. are caulul mai gros, fistulos şi expresiv sulcat; 
foile uni-tripinatisecte, foliolele lor linear-ânguste, întregi sau bi-trifide 
ŞI cu mult mai lungi; fructele oblungi fusiforme mai puţin grose. — 
Cea din urmă pote avea tote foile conforme: forma homoplulla; sau să 
aibă foliolele foilor radicale mai lăticele obovato-cuneate, la virf bi- 
trifide sau profund crenate semuind cu unele foi de (E, primpinel- 
loides sau de (E. Lachenalii: acesta este forma heterophulla. 
4. E, banatica Ilcuti, in flora ann. 1854. 1 p. 291; ejus enum. 
