RUBIACE A: 965 
subalpină, a dealurilor şi a câmpiilor. Vinjuleţ, Hogova (Grec. enum. 
p. 30); Craiova; Tismana ; Călimăneşti, Stănişioara ; Câmpulung, Con- 
țeşti; Mogoşoea, bucurești; Ciocăneşti ; Pascrea; Comana; Buzău la 
pădurea Crângul. 
3. A. capitata Lil. in lit. ad Schult. oester. fl. Ip. 312 (1514); 
Rehb. ic. germ. 17 tab. 131 fig.2; A. Aliomii Baumg. enum. transs. 
p. 50 (18316). A. hezapylla Rochel rar. ban. p. 25 solum nomen et 
Auct. transs. olim-non All. — d, Iulie, August. Stânci alpine. re- 
benaţu-Mare (Degen); Negoiu; Buceci (Br. Knecht.)! Piatra-Mare. 
4. A. tinctoria |. spec. p. 150; DC. prodr. 4 p. 552; Hehb. 
ic. germ. 17 tab. 129 fig.1; Boiss. fl. orient. vol. 5p.44 Sehlechtd. et 
Lang. deutsch. 28 fig. 2872. — Y, lunie, lulie. Livedi pe dealuri 
argilo-calcare. Beceni (Grec. enum. p. 30). 
5. A. ciliata lhochel rar. ban. fig. 22 (1523); Heutt. enum. ban. 
p. 56; Rehb. icon. germ. vol. 17 tab. 129 fig. IV; Neilr. diagn. p. 60.— 
I. lunie, alie. Stânci calcare abrupte, precipiţiuri. În valea 'Tesnei 
la Gaura-Fetei, multă ; Monăstirea Tismana pe la Peşterea Pahonie. 
6. A. montana Kilt.ap. Willd.enum. hort. berol. 1 p. 151 (1509); 
DC. prodr. 4 p. 555 sed male descripta. — Y, lunie. Tuferişe, mără- 
cinişiuri la locuri aprice. Verciorova; Tecuci; Babadagh, lenisala. 
Portul seu exterior seamănă bine cu A. cnanchica forma altis- 
simă ; însă, in fond, se deosebeşte de acestă specie prin corola sa mult 
mai tubulosă, tubul de 2 ori mai lung de cât limbul, cum există şi la 
A. longiflora W. et Kit., însă exteriorul corolei sale are coldrea persi- 
cină şi este punctat cu menunțele asperităţi papilare; din contra, 
A. longiflora are corola netedă, de coloare carmină şi prin lăintru gălbenie. 
7. A. cynanchica |. spec. p. 151; Koch syn. p. 358; Ledeb. Il. 
ross. 2 p. 398; Boiss. fl. orient. 2 p. 40; Schlechtd. et Lang. Îl. v. 
deutsch. 28 fig. 2873 optime. — d, lunie, lulie. Livedi, locuri cu 
ierbă, câmpuri; din regiunea subalpină inferioră pină în regiunea câm- 
piilor. Severin , Schela-Cladovei; Craiova; Călimăneşti ; Stolnici ; Bu- 
şteni, Sinaia; Crivina, Buftea (Grec. enum. p. 30); Chitila, Bucureşti; 
Comana; Pătirlagele, Beceni; Feteşti; Rosnov; Piatra, Bisericani; 
Botoşiani, Agafton; Fălticeni în livedile despre pădurea Huşilor (A. 
tenella Heutt. ap. Boiss. diagn.) 
Perenică. Rizomă lignescentă multicaulă ; cauli difuzi adscen- 
denţi ramoşi, ramurile erecto-patule, tetragone glabre ; foile câte patru, 
