266 CONSPECTUL SISTEMATIC 
lineare, glabre, marginea uşior scabră, intlorescența paniculă corim- 
boidă, florile in cime dichaze cam congeste, bracteele şi bracteolele 
ângust-lanceolate mucronate ; corola tubuloso -infundibuliformă, are 
tubul cam egal cu lungimea limbului, colorea sa persicină ; fructul are 
mericarpele negriciose; exteriorul corolei şi al mericarpelor menunţel 
şi sparsiu granulato-scabre. — Variază: 
a. supina. — A.supina M. Bieb. fl.t.e. p. 101 (1808). A. eynanchica 
var. subalpina Sehur. enum. transs. p. 277 (1866). — Statura scundă, 
10—15*», meritalele inferidre şi medii scurte că le întrec foile, acestea 
sunt lineare oblungi acuminate, glabre sau cu puţini peri, florile la 
virful ramificaţiilor sunt cam congeste; 
£. vulgaris. Caulii difusi, ca de 20—35*" nu mult ramificaţi, ra- 
murile lungi drepte sau cam grisontal-intinse, meritalele medii şi su- 
periore lungi şi întrec bine lungimea foilor; florile întru câtva mai 
desfăşiurate. Aici aparţine şi forma gracilă disă A. tenella Heuff. ap. 
Boiss. diagn. sec. A. de Degen exsic! | 
. altissima. Caulii difusi, robuşti, ca de 50—60“" înălţime, forte 
ramoşi, au meritalele cu mult mai lungi de cât foile, adesea uşior şi 
alternativ arcuate ; florile numerose constituese o paniculă încăreată 
şi de o amplore remarcabilă. 
8. A. graveolens NM. Bieb. sec. Bess. in Schult. mant. ad syst. 
veg. 3 p. 376 (1829); Ledeb. fl. ross.2 p.399; Boiss. fl. orient.3 p.41; 
Velen. fl. bulg. p.328. A. rumelica Boiss. diagn. ser. 2 p. 113 (1856). — 
I. Iulie, August. Câmpuri la locuri aprice inculte, petrişiuri cu ierbă. 
Curtea-de-Argeşi; Stolnici; Vultureanca; Sloboziea, Odăile, Giurgiu; 
în Dobrogea pe la Copadin, Bairamdede, Constanţa, Caracoium, Gar- 
galic. 
Perenică. Rizomă lignescentă multicaulă; caulii adscendenţi, 50 
pină la 60“ înălţime, drepţi, subțiri, rigidiusculi, cilindracei, forte 
rămoşi, ramurile patule tetragonice, glabre; foile câte patru, filiforme 
setacee glabre, cu mult mai scurte de cât meritala la respectivă ; florile 
în paniculă laxă ; corola, comparativ cu a precedentelor, mai scurtă, 
tubulato-campanulacee, tubul aproximativ egal cu limbul, de colore 
persicină ; mericarpele negriciose fin şi sparsiu granulato-scabre şi cu 
mult mai mici de cum sunt ale speciei următore. 
3. A. setulosa Boiss. diagn. plant. orient. ser. II], 10 p. 61 et 
62 (1545); Arp. ă Degen in litt. ann. 1897 Martie. A. pontica (rece. 
olim in herb. pl. roman. 
Perenică. Rădăcina lignosă multieaulă; caulii în partea inferidră 
