292 CONSPECTUL SISTEMATIC 
Ş 2. Caulii şi foile peste tot glabre. 
4. A. Tripolium |. spec. p. 1226; Koch syn.p. 555; Rehb. 
icon. germ. 16 t. 16; Sehlechtd. et Lang. deutsch. 29 f. 2969. Tripolium 
vulyare Nees ab Esenb. gen. et spec. aster. p. 152 (1818); DC. prodr. 5 
p. 253. Aster palustris Lam. îl. fr. 2 p. 143; şi când tote foile sunt forte 
ângust-lanceolate sau lineare este A. pannonicus Jacq. h. vind. 1 p. 3 
t. 3. — 3 Ausust, Septembre. Bălţi sau mlăştini, prin locuri sărate, 
Câmpina pe pruntul Doftanei la vale de Telega; Mizil (Knecht. m.) ; 
Buztu; Lacul-Sărat; bălțile d'intre Tirgu-Frumos spre Cotnari şi în 
cele despre laşi; apoi în Dobrogea: Tulcea ; Caracoium, Mamaea şi 
TŢichir-Ghiol pe lingă lacul Tuzla-Ghiol. 
9. GALATELLA Cass. duct. sc. nat. 18 p. 36. 
1. G. punctata Cass. |. c. p. 57. Boiss. fl. orient. 3 p. 160. 
(. punctata a. grandiflora Ledeb. îl. ross. 2 p. 478. G. punctata "i. în- 
sculpta DC. prodr. 5 p. 255. G. insculpta Nees. aster. p. 161 (1518); 
Rehb. ic. germ. 16 t. 18 f. 2. Aster punctatus W. et Kit. rar. hung. 2 
t. 109 (1802). — I. August, Septembre. Tuferişiuri m&nunte la locuri 
aprice pe coste. Comana; "Tecuci; laşi; Cotnari; Constanţa. 
£. dracunculoides Lallem. in Ledeb. fl. ross. 2 p. 479 var. e. 
Aster dracunculoides Lam. eneyel. mâth. I p. 303 (1783). Galatella 
dracunculoides a. radiata: DC. prodr. 5 p. 256. Foile linear-ânguste 
cu mult mai lungi de cum în forma genuină, accentuat trinervice ; ca- 
pitulele numerose, măricele radiatiflore. Pe dealurile de la Cotnari. 
Planta nâstră nu diferă de cea din Rusiea intru nimic. 
10. ERIGERON 1. gen. n. 93: (excl. spec.) 
$ 1. Caulii ramoşi, pleio-oligocefali. 
1. Paniculă vastă de capitule micutele. 
|. E. canadense |. spec.p. 1211; DC. prodr. 5 p. 259; Ledeb. 
fl. ross. 2 p. 487; Rehb. ic. germ. 16 tab. 26 fig. 1; Sehlechtd. Lang. 
deutsch. 29 f. 29792. — Vulg. Bătrânişi. Şoricel. Coda-vacei. Spirincea. 
Steluţă. — QC) Iulie, August. Locuri cultivate şi necultivate, pirloge, 
dărâmături, pe lingă şi pe ziduri vechi, păragini; forte comună şi fre- 
cuentă in totă ţera mai ales în regiunea câmpiilor (Grec. enum. p. 31). 
Călimăneşti, Rimnie ; Câmpulung; Titu, Ghergani, Ciocăneşti ; Crivina, 
Ploeşti; Bucureşti; Comana; Focşiani, Odobeşti ete. 
9. Corimbă terminală de capitule mari. 
a. Florile radiante egalez nivelul celor centrale. 
2. E. acre |. spec. p. 1211; DC. prodr. 5 p. 290; Koch syn. 
