310 CONSPECTUL SISTEMATIC 
deutsch. vol. 16 p. 79 et tab. 137 £. 1; A. polyplujlla Schleich. A. Mille- 
folium s. setacea Koch syn. p. 411. — 9, lunie- August. Locuri sterile, 
garduri, ziduri, câmpuri şi drumuri; plantă frecuentă (Grec. enum. 
p. 32). Severin; Craiova; Câmpulung; Titu; Ciocăneşti, Perişi, Bu- 
cureşti; Comana; Alexandriea; Buzău; Sloboziea, Feteşti; Bacău; laşi, 
Şorogari. 
12. A. getica. — hădăcina repentă, adesea multieaulă; caulii 
adscendent-erecţi, ei şi foile albo-cenuşii şi forte lanato-viloşi penă subt 
capitule; foile lăstarilor sterili oblung-lanceolate ca configuraţie, limbul 
tripinatisect, laciniile ângust-lineare, limbul foilor caulinare medii şi 
inferiore bipinatifid şi laciniile acestora în câtva mai lăticele, limbul foi- 
lor superiore pinatifid, segmentele lor puţin sau aprope nul laciniale, 
la bază sunt auriculate, rachisul tutulor întreg nearipat; corimba 
descompusă, capitulele congeste, micutele, cam oblungi, oval-cilin- 
drice, de un verde cu reflex cupreu după uscare; foliolele periclinice 
ovate, obtuse cu o nervură dorsală accentuată, pe margine hialino- 
membranacee fără linie ocheşe; ligulele rotunde prea puţin crenulate 
sau întregi, mai scurțe de cât jumătatea periclinului, de un alb-lăptos. 
Plantă ce exhală multă odore forte aromatico-balsamică. — 4, Maiu, 
lunie. Petrişiuri, locuri aprice pe lingă drumuri, şianțuri sau gropi 
uscate. Bucureşti spre Herestrău. 
Aceea cu care planta nostră seamănă forte bine este Ac/illea 
odorata var. virescens Fenzl in 'Tehih. Asia min. II p. 264, ale căriea 
sinonime sunt: A. odorata Koch syn. ed. 2 p. 412 (-non L.), A. oi- 
rescens Heimerl in A. Kern. sched. III p. 123, ast-fel precum aceasta 
se găseşte împrejurul 'Triestului. Atit numa că, planta nostră este mai 
robustă şi cu puţin mai înaltă în ceea ce priveşte caulul; la unele 
exemplare laciniile foilor caulinare sunt cu puţintel mai desvoltate. 
Dacă această plantă nu s'ar considera identică cu aceea din ve- 
cinătăile Triestului, cel puţin se pote admite a fi în multă afinitate. 
13. A. crithmifolia W. ce! Kit. rar. hung. tab. 66 (1802) et in 
Willd. spec. pl. 3 p. 2207 (1800) citata; DC. prodr. 6 p. 25; Rehb. 
deutseh. vol. 16 p. 785 et tab. 134; Heuff. en. ban. p. 95; Schur en. 
transs. p. 350. A. nobilis Rochel rar. ban. tab. 32-non L. — 4, lunie, 
lulie. Locuri petrose pe costele munţilor în regiunea inferioră subal- 
pină şi alpestră. Verciorova, Bresniţa, Cerneţi pe dealurile lorgutovei ; 
valea Oltului de la Călimăneşti în sus pină la Gura-Lotrului, frecuentă. — 
Specie ce, la noi, este pînă acum observată numa în Olteniea. 
3. banatica Kit. in DC. prodr. 6 p. 29 pro specie; Heutt. enum. 
