364 CONSPECTUL SISTEMATIC 
a. Rizoma prelungă culeată sau oblică, stoloniteră. 
i. H. Pilosella [. spec. p. 1125; Sturm deutsch h. 27; Koch 
syn. p. 509; Rehb. icon. germ. 19 tab. 107; Griseb. gen. hierac. p. 3; 
Fries epier. hierac. p. 10; Sag. et Schn. carpat. centr. 2 p. 278. — 
Vulg. Gălbedre. Culcuşiu- Vacei. Hultenedlă. Hultenidră. Ierba-ieretei. 
Urechia-şirecelui.  Vulturică. — Y, Iulie, August. Locuri cu ierbă, 
păsciuni uscate, rărişiuri, crânguri. Specie polimorfă, presentând mul- 
țime de varietăţi; cele de la noi le reducem la următorele: 
a. vulgare Monnier ess. mon. hierac. p. 13; Koch |. e. Rehb.1. c. 
fig. 1; Sag. et Schn. carpăt. centr. 2p. 280:—a) genuinum s. eprlosum 
Neg. et Pet. —b) pi/osum Neg. et Pet. — c) rigiipilum Neg. et Pet.— 
Scapurile unu sau două simple monocefale scundicele (3—12*) şi 
cam subțiri ; calatidele mici, glandulose foră sau cu peri moi sau tari, 
foile discolore, stolonii scurţi. — Forte comună. Hinova, Severin; 
Rimnic, Gurăndea; Stilpeni (Grec. enum. p. 37); muntele Ghiţu în 
Argeşi; Piteşti; Alexandriea; Comana ; Bucureşti, Herestrău, Chitila ; 
Predeal, Sinaia; Vrancea ; Piatra, Neamţu ; în Suceava pe Dorea. 
f. robustius Koch syn. |. €. — forma epilosa et forma pilosa 
(trichophorum et tricholepium Neg. et Pet.). — Seapurile cu mult 
mai lungi şi mai robuste, simple şi monocefale, calatidele mai mari: 
ele şi scapurile perose şi dens glandulare, foile cam concolore mai 
ales prin sicaţie ; stolonii lungi că egalez sau întrece lungimea seapu- 
rilor. — Predeal, Buşteni, Sinaia; Câmpina; Perişi; Bucureşti, He- 
restrău. 
7. glandiflorum DC. îl. îr. 4 p. 23 (1805); Koch |. e. II. Pilosella 
V) alpestre Monn. ess. p. 18. HI. macranthum Ten. Îl. neap. 5 p. 190 
(1830); Boiss. fl. or. 3 p. 860. H. Pilosella d) procerum et i) macro- 
cephalum Sehur enum. transs. p. 378 et 379. — Specimenele nostre 
se potrivesc exact cu cele din Austriea subt numele de //. macranthum 
Ten. datorite cunoscutului botanist Wiesbaur şi corespund pe deplin 
cu descrierile autorilor citați. Nu se potrivesc, însă, cu /Î. piloselli- 
forme Hoppe, care cresce în Elveţiea şi în Tirol şi care se deosebeşte 
prin foliolele involuerului mai lăticele şi obtuse, mult negriciose, părose 
şi albo-marginate, iar nu acute, cu puţini şi rărişiori peri scurţi, roş- 
caţi şi adpreşi. — Vâreiorova; Rimnic, Gurăndea; Coziea; Comana; 
Bucureşti, Herestrău, Chitila ; Tirgu-Ocnei. 
3. elongatum Wierzb. ap. Heuff. enum. ban. p. 114 (1858). H. 
orsoviense Neg. et Pet. monogr. d. /*losella p. 631 (1585) et Sagorski 
exsice,!—Scapurile lungi 20—26 *", adesea de la bază furcaţi, câte o dată 
unii sunt și la virt fureaţi puţin, robuşti, ealatidele mari: ele şi seapu- 
