SYNANTHERE E 275 
Ocnei, Slănicu din Bacău; Hangu subt Ceahlău, Agapiea ; în Suceava 
pe Stănişioara ; la Broşteni pe Bistriţa, frecuent. 
f. subalpinum.—(X< II. transsilvanicum - murorum ?) Rizoma sub- 
repentă, caule 1 -2 tfoliat, drept şi fistulos, în partea medie şi inferioră 
glabrescent sau cu forte mici şi rari peri, rămurile şi peduneulele albu- 
riu-flocose, cu peri negri setiformi şi su peri glandulari; foile eliptice, 
denticulate uşior undulate, lung peţiolate cu mult mai puţin perose de 
cum sunt cele de la formele specifice. — Predeal; Sinaia. 
29. H Peleșşii. — liizoma oblică monocefală. Caule robustice, 
50 - 60*" înălţime, 2 - 3 foliat, striat şi fistulos, în partea medie şi in- 
ferioră aprope cu totul glabru avend numa câţiva rari şi scurţi peri 
întinşi, in tierţiul seu superior ramificat în 2 craci lungi neegali ce se 
termin în corimbă panicoidă; ramurile şi mai ales peduculele invest- 
mîntate cu peri floconoşi albicioşi in amestec cu numeroşi peri seli- 
formi şi glandulari negricioşi. Foile de un verde deschis ; cele radicale 
iormând buchet (stuf) forte lung peţiolate (în total 14- 16 *" lungime 
din care numa peţiolul are 5 - 9" lungime), au limbul rotund sau 
eliptic, uşior prelungit pe pețiol, virful rotundat, marginea întregă, 
doar cu câteva puncte denticulate distante, faţele cu rari peri moi 
scurtieci ceva mai denşi pe marginea unora sau pe nervura dorsală; 
cele caulinare modic peţiolate şi diminuânde, uşior subsinuato-denli- 
culate. Calatidele dispuse în corimbi divaricată, au involuerul oblungo- 
ovat, 5-9", foliolele sale oblungi obluse, au marginea de un verde albi- 
cios, iar partea lor dorsală este negriciosă şi cu mulţi peri glanduliferi: 
ligulele aurii, stilul gălbenicios, pamponul acheniilor alburiu-roşeat. — 
A, Iulie, August. Păduri în regiunea bradului. Sinaia în valea Peleşiului 
la Piatra-Arsă (Knecht. leg.) şi subt Poeana-Stânei, în valea Babelor la 
Poeana-apului. Pare o formă ce ţine de H. murorum şi de /I. vul- 
gatim. Prin indumentul seu prea puţin şi albicios, nu abundent şi 
roşcat, se depărteză de /I. transsilvanicum. — Oare hibrid să fie? 
** Gaulii mai mult de 2 - foliaţi. 
30. H. vulgatum Fries novit. ed. 2 p. 2583 (1828); Koch syn. 
p. 521; Rchb. ie. germ. 19 tab. 165; antab. 192 f. 97; Fries epicr. 
hier. p. 98. 7Î. silvaticum Lam. dict. 2 p. 366; Gren. Godr. îl. fr. 2 
p. 275 -non L. spec. p. 1128 pro var. £ H. murori. —- Y. lulie, Au- 
gust. Păduri subalpine şi alpestre în făget mai cu semă. Călimăneşti, 
Coziea, Stănişioara ; Rucăr, Dimbovicioara ; Buceci, în tot coprinsul de 
la Isvor şi Sinaia pină la Predeal (Grec. enum. p. 37); Buzeu la Dum- 
brava ; în Suceava pe Borca, pe Bistriţa, pe Neagra şi la Schitul Rarcu. 
