SYNANTHEREAE 375 
var. chlorocephalum Uechtr. II. Hostianum Wiesb. (exsicc.!). — Pă- 
duri. Corbeni pe Ghiţu; Topoloveni, Leurdeni ; Sinaia; Mizil pe Dealul- 
Tohanilor. 
35. pseudoboreale — //. subaudum Grec. ap. Kanitz pl. roman 
p.220; Br. prodr. p. 325 quoad plant. mihi-non L. spec. p: „lila. 
4. Lulie, August. Păduri Ciocăneşti (77. boreale Grec. enum. p. 37); 
Comana; Bisca, Beceni; Zerneşti (Covurlui) ; Curtea-de-Argeşi; Sinaia 
(27. umbellatum (Grec. |. e. Kanitz |. c.) 
Afilopod. Caule debil, flexuos, nu prea dens foliat, glabrescent, lax 
şi prelung corimboid,; foile chârtiose conforme, ovate sau lanceolat-ovate 
(4+-5en lung. 2-21/p «n. lăţ.) sesile,la bază unele cam ânguste, altele ro- 
tundate sau subcor dato-amplexicaule, mai mult sau mai puțin bi-denti- 
culate sau subdentate, puţin acute şi mucronulate, pe desupra de un 
verde închis, glabre sau puberulente, iar pe desubt de un verde des- 
chis şi pubescente, mă&nunt ciliate pe margini; foliolele involuerului 
adprese, de un verde închis şi nu negrici6se, pedunculele uşior îngro- 
şate sub capitule. — Unele specimene semăn mult cu 77. Lortetiae 
ca trăsuri aşia cum este figurat în Rehb. ie. germ. 19 tab. 171 fig. 1. 
Acestă formă nu representeză cu exactitate adevăratul tip de 
H.boreale Fr. şi nici pe acela de HI. umbellatum L. Prin ingroşarea pedun- 
culelor subt capitule, de şi puţin accentuată, prin forma lăticică a fo- 
liolelor involuerului, prin imbricaţiea lor adpresă, se pote considera 
ca o formă de 77. boreale ; însă, nu mai puţin, are şi oarecare caractere 
de /7. umbellatum, considerând conformaţiea aprope uniformă a foilor 
caulinare şi colorea foliolelor involuerului de şi de un ton verde în- 
chisă, dar palide pe margini. 
36.H. molidavicum. — Afilopod. Caule simplu sau chiar de jos 
ramificat, ramurile foliate, la virf a câte 1-2 capitule, capitulele lung 
şi rigid pedunculate în mod oarecum bifure, caulii în jumttatea infe- 
rioră cu abondenţi peri rigidi hirsuţi negriciozi, în cea superioră aspri 
şi tomentoşi sub capitule. Foile indesate în terţiul inferior, coriace, 
ovate sau ovato-lanceolate, încep prin a fi micutele şi îndată ating 
maxim intinderei (4-5 lung. şi 2-2 1/p em lăţ.), după aceea 
in mod brusc devin distante şi forte de-erescente, baza lor sesilă este 
subrotundă, rotundă sau uşior cordato-amplexicaulă, marginele dis- 
tant 5- denticulate, virful obtus sau subacut, tote de un verde deschis, 
mai palid pe paginea inferioră, glabrescente sau puberulente pe pag. 
superidră, aspru părose pe cea inferioră şi pe margini. Capitulele vo- 
luminose, pedunculele neingroşate subt capitule, foliolele involuerului 
