CAMPANULACE A 585 
f. simplex DC. prodr. 7 p. 470. 0. simplex Lam. et DC. fl. fr. 3 
p. 730 (1808). (. Pononiensis All. — Caul simplu; florile întocmese 
raceimna lungă care, în aparenţă, este simplă spiciformă. — Câmpuri, pe 
lingă holde pe la drumuri, ete. Netoţi; Vultureanea ; Ciocăneşti, Chi- 
tila; Comana; Beceni (0. bononiensis Urec. enum. p. 38); Bacău; 
Birlad ; în Dobrogea pe ia Măcin şi Constanţa. 
b. Linifolii heterofile. Sepalele lineare sau subulate. 
14. C. pseudolanceolata Pantocsek est. bot. zeit.ann. 1552 
p. 3l solum nomen ; Sag. et Schn. carp. centr. 2 p. 369 et exsic.! 
O. vrhomboidea fi. Wahlenb. carp. prince. p. 60- non L. in Willd. spec. 1 
p. 899. C. Tanceolata Simk. en. transs. p. 354 et exsic.!-non Lap. abr. 
p. 105 (1813)! C. linifolia auct. transs. plur. Grec. enum. p. 38 — vix 
Lam.— C. Hornungiana Sehur enum. transs. p. 449 solum forma foliis 
caulinis ovato-elipiicis petiolatis. 
Tulpina radicală perenică adesea multicaulă. Caulii la bază uşior 
culcaţi sau arcuato-ascendenţi, erecţi, subflexuoşi sau stricţi, glabri şi 
roşietici ; foile bazilare, ce în epoca floraţiei a rar mai exist, sunt sub- 
rotunde sau ovale, peţiolate, cordate şi crenate, cele caulinare infe- 
riore şi medii dese, lanceolate sau linearo-lanceolate, uşior serate 
sau întregi, glabre şi abia pe margini întru câtva ciliolate; florile de 
ordinar numerose sunt în racemă laxă adesea tirsoideo-paniculată, 
unilateral aplecate şi la maturitate arcuato-nutante, pedunculele lungi 
şi subţirele ; ovariul şi caliciul glabri şi cam roşietici, laciniile laneeo- 
lato-subulate sau subulale, erecte la boboci intrec corola, la florea 
deschisă egalez mai mult sau mai puţin jumătatea tubului corolei; co- 
rola măricică (15- 18" lung.) curat campanulată şi de un albastru 
inchis. Bobocii florali in mare parte nutanţi. — d. lulie, August. Li- 
vedi şi stânci in regiunea montană infralpină şi subalpină. Muntele Coziea 
şi Ghiţu în Argeşi; Păpuşea; Pajerea; Predeal şi în tot coprinsul Bu- 
cecilor despre Buşteni şi Sinaia (0. binifolia et 0. Seheuchtzeri Urec. 
enum. 1880 p. 58-non alior.); în Suceava pe Stănişioara laturea 
despre Bapgea, pe muntele Bida la Dorna ; pe Rartu la Schit şi pe culme. 
b. arcuata. Schur bot. runder. ann. 1853 p. 72; ej. enum. transe. 
p. 445 (1566). (. pseudolanceolata c. arcuata Simk. enum. transs. 
p. 385. (. Bielzii Schur. olim. Caulii şi foile pubescente, perii reverşi, 
a rar glabre, foile medii şi superiore ângust-lineare, oblungi şi arcuato- 
acuminate ; laciniile caliciului setacee adesea şi ele arcuate, dar nu 
reflexe. — Adesea cu genuina cam prin aceleaşi locuri. 
Pină la Pantocek, care a distins-o mai bine, acestă plantă a dat 
loc la multe confuzii din partea tutulor botaniştilor ce sau ocupat 
