9S4 . CONSPECTUL SISTEMATIC 
cu flora Carpaţilor. Şi intr'adever, are multă afinitate cu C. Hinifoha 
Lan. mai ales prin unele forme racemice pauciflore, aşia că este dificil a 
stabili o diagnoză precisă, judecând specimenele autentice de C. lini- 
folia Lam. provenite din Francia (Mont-Dore, Puy-de-Dome, Forez, 
Pilat) cum şi descrierea dată de Grenier şi Gordon în Flora Franţei. 
Tot asemenea are afinitate şi cu C. lanceolata Lap. mai cu seamă 
prin unele exemplare comparate cu figura dată de Reichenbach (ic. 
germ. vol. 19 tab. 237 fig. 2); iar exemplarele din regiunile inalte, 
pauciflore şi cu foile mai ânguste, aduc mult cu C. Seheuchzeri Vill. 
15. C. Scheuchzeri Vill. prosp. p. 22 (1779); Koch synops. 
p. 538 (excel. synon. et var. £); Gren. Godr. fl. fr. 2 p. 415; Rehb. ic. 
germ. 19 tab. 241 fig. 1; Sehlecht. et Lang. deutsch. 29f. 2920. C. l- 
nifolia Jacg. - non Scop. nec. Lam. — , lulie, August. Păsciuni şi stânci 
alpine. Godeanu; Negoiu (]. Barth); Păpuşea; Buceci la Valea-Pripo- 
rului (Knecht.) şi pe Costila; Plaiu-Cumpătu şi Plaiul-Gagului. 
Specie a regiunilor alpine, de ordinar scundicică, 10-20. 
Caul arcuato-ascendent, dens foliat, la virf uni sau pauciflor, a rar 
cu 5-5 flori; florile mari ca de 15-30" lung. curat campanulate, în 
racemă unilateral - nutante, scurt pedunculate ; bobocii asemenea 
nutanţi. 
Este în acela-şi raport de afinitate cu (. pseudolanceolata la noi, 
precun: în Europa centrală este cu C. linifolia Lam. — De Candolle 
(ved. prodr. 7 p. 471) o considiră ca o varietate glabră a acestei. 
16. C. consanguinea Schott. analect. p. 5 (1554) et Auct. 
transs. recent. (. Seheuchaeri d. stenophujlla et e. Kladniana Schur. en. 
transs.p. 443 (1866). C. rotundifolia a. alpina Schur enum. transs. p. 44. 
(. Seheueheeri b. consanguinea Simk. enum. transs. p. 285 et exsic. 
specimenes & montibus Arpas! — <. lulie, August. Stânei calcare 
abrupte, fissuri de stânci, în văi umbrâse şi profunde. valea 'Ţesnei la 
Gaura-Fetei ; valea Dimbovicioarei. 
17. C. rotundifolia |. spec. p. 232; DC. prodr. 7p. 471; Koch 
syn. p. 937; Gren. Godr. fl. fr. 2 p. 415; Rehb. ic. germ. 19 tab. 249; 
Schlechtd. Lang. deutsch. 22 fig. 2222 optime. — d. Iulie, August. 
Livedi în regiunea montană. Buceci la Poeana-Stânei (Grec. enum. 
p. 33; Knecht. exsic.!), pe Costila în Valea-Alhă. 
£. angustissima Schur enum. transs. p. 444. Caulii, de şi mai sub- 
țirei, însă fermi, adscendento-erecţi, ea de 20 - 35*" înălţime, jos simpli 
sus paniculaţi sau subpaniculato-ramoşi şi nu cu prea dense foi: eaulii 
şi foile verdi forte glabri ; foile lăstarilor şi cele bazilare dispărute, cele 
