100 CONSPECTUL SISTEMATIC 
gust, Septembre. Livedi în regiunea montană subalpină. Sinaia (Grec, 
enum p. 40); Buşteni, Azuga, Predeal; în Vrancea; Piatra pe Cer- 
negura. 
:* Marginea lobilor corolei forle întregă; istmul garnisit cu o 
coronă apendiculară dentato-fimbriată : endotrieha. 
14. G. obtusifolia Willd. spec. pl. Lp. 1347 (1797); Koch 
syn. p. 565; Ledeb. fl. ross. 3 p. 5%; Rehb. deutsch. vol. 19 p. 17 et 
icon. germ. tab. 6 fig. 1; Schlecht. Lang. deutsch. vol. 16 f. 1565 
optime. G. spathulata Bartl. ap. Rehb. iconogr. | p. 78 tab. 92 f. 196 
et 197 (1523) eticon. germ. 17 tab. 6 fig. 2. G. germanica var. *[. precox 
Griseb. in DC. prodr. 9 p. 96 ex p. G. precoz A. Kern.zool. bot. gesel: 
ann. 1888 p. 669 et in sched. n. 2191! — (9) lunie- August. Livedi 
subalpine, quasi alpine. Subt Negoiu pe Comarnicu şi Clăbucetu; Ru- 
căr, Valea-Muierei, Pajerea; Leota; Predeal; Azuga, Buşteni, Sinaia 
(G. germanica Grec. enum. p. 40-non Willd.); Ceahlău; Piatra pe 
Cernegura ; Broşteni pe Picioru-Văcăriei; pe Bida la Dorna; Rareu. 
6. Vechtrizii Sag. et Sch. carp. centr. 2 p. 401 (1891). G. germa- 
nica *. precox Uriseb. |. e. ex p. G. caucasica Simk. enum. transs. 
p. 398 (1886) et botan. transs. recent.-non M. Bieb. G. carpatica 
Wettst. cesterr. bot. zeit. ann. 1892 s. /etin A. Kern. sched. fasc. 6 
n. 2189 (1393) et exsic.! Wettst. gatt. gent. sect. endotr.p. 43 (1896)! 
-non Kit. in Schult. cesterr. flor. ann. 1814.— Caule robust sau robus- 
ticel, erect, simplu sau de la bază ramificat; foile inferidre obovato-spatu- 
late. în petiol atenuate, cele medii și superiore ovato-lanceolate sesile 
cam, amplexicule, acuminate; florile de mărime mediocră, 20-25 mn 
lung., au caliciul5-fid, laciniile sale neegale lineare sau linear-lanceolate, 
egalând tubul sau cu puţin ma: lungi, separate prin sinuri obtuse şi 
ajung până subt limbul corolei care este dilatat; capsula stipitată.— 
Diferă de forma specifică tipică numa prin corola sa mai micuță —nu 
de 30 mn — şi prin înflorirea sa tomnatică, iar nu văratică. Aseme- 
nea, diferă destul de evident de G. caucasiea M. Bieb.! care are la- 
ciniile caliciului filiforme flexuose, mai distante prin sinuri largi trun- 
cate şi prin portul seu mai mic şi mai debil. Numirea de G. carpatica 
dată de Wettstein nui se cuvine, de oarece o denumire ca acesta 
este dată de Kitaibel, cu mult mai "nainte, unei alte specie carpatice 
ce o credem a fi G. orbiculavis Sehur. Din parte-ne, n'am putut con- 
stata nici un caracter special valabil care să ne oblige a o separa cu 
totul de speciea Willdenoviană. 
[. depauperata. — (i. Amavella var. depauperata Rochel rar. ban. 
