GENTIANACEF 401 
fig. 13 (1828) sed non G. Amarella L. — Umilă de 5 - 9" înălţime, 
simplă, subțire, debilă, uni-paucifloră. 
15. G. bulgarica Velen. fl. bulg. p. 382 (1591); Wettst. gatt. 
gent. sect. endoti:. p. 37, tab. 3 fig. 1 (1896)!— Caul debil flexuos, de l: 
baza premunit cu rămuri subţiri, lungi, procumbente ; foile inferiore 
eliptice sau obovate cu baza uşior atenuată, cele superiore oblungi 
lanceolate obtuse, bracteele lineare oblungi; cime fasciculato-pau- 
ciflore. la extrimităţile ramurilor; florile mai mult sau mai puţin 
pedicelate ; caliciul are tubul campanulat, nervuri comisurale şi dor- 
sale proeminente, laciniile ângust-lineare neegale, drepte sau fle- 
xuose şi ajung pină subt limbul corolei care este dilatat; corola 
glabră, gălbenie in partea sa inferidră şi palid violacee în cea supe- 
rioră ; capsula oblungă scurt stipitată. — /-) lulie- Septembre. Păs- 
ciuni în regiunea alpină şi pe plaiuri. Buceci pe Jipi (Knecht.); pe 
plaiul Gumpetului şi pe plaiul Gagului la Posada. 
Semănă cu G. crispata Visiani; insă acesta are foile inferiore 
şi medii ovato-acuminate, laciniile caliciului ovat-acuminate şi cris- 
pate, mult mai scurte de cât tubul corolei. 
0bs. Între formele aşia dise tipice de G. obtusifolia Willd. de G. 
bulgarica Velen. şi de varietățile citate, vorbind de cele din Rhomâ- 
niea, nu numa că nu există neşte caractere destul de constante şi de- 
finitive, dar se găsesc şi forme mixte sau transiţionale numerose ce 
fac forte dificilă şi falaciosă determinarea cu precisie a unor exem- 
plare de plante ce intru în cercul de faţă. 
5. ERYTHRAEA henealui spec. 77 L. 70 
1. E. Centaurium Pers. syn. | p. 283 (1305); Koch syn. p. 566; 
Griseb. in DC. prodr. 9 p. 55 exclus. variet.; Gren. Godr. fl. fr. 2 
p. 453; Sehlechtd. et Lang. fl. v. deutsch. vol. 16 f. 1570. Gentiana 
Centaurium a. |. spec.p. 332. Chironia Centaurium Sehmidt fl. bohem. 1 
n. 130; Sturm deutsch. fl. h. 12. — Vulg. Cintaură sau Țintaulă. 
Fierea-pămentului. Frigurică. Potroacă. — 3 lunie, lulie. Livedi, poeni 
de păduri, locuri cu ierbă, ograde de pomi; din regiunea subalpină 
pînă in totă regiunea câmpenă. Bucura, RHăcea; Craiova, Simnic; 
Bălcești ; Horez, Bistriţa, Olăneşti; Ciocăneşti, Chitila, Bucureşti; Co- 
mana, Băneasa ; Predeal, Buşteni, Sinaia (Grec. enum. p. 40); Bacău ; 
Piatra; Neamţu (Chan. exsic.!); Birlad; laşi; Broşteni Fălticeni. 
2. E. ramosissima Pers. syn. | p. 283 (1805); Griseb. in DC. 
prodr. 9 p. 57; Boiss. fl. orient, 4 p. 64. Frythraa pulehella Hornem. 
