410 CONSPECTUL SISTEMATIC 
Hab. — Locuri umede turbose, pe la tulpina arborilor sau prin 
stulării, în societate cu Galium palustre. Comana prin pădurea despre 
Fontâna-cu-Nucu la Padina-lui- Vasile (leg. 1857, 1890, 1899). 
Diferă de M. palustris prin rizoma sa subţire, forte lungă, flexuosă 
şi orizontal sau oblic dispusă, cu mănunchiuri distante de fibre radi- 
cale, prin racemele cu foi bracteale spre bază, prin caliciul cilindroid 
5- fid, închis la maturitate, şi nu campanulat 5 - dentat deschis la matu- 
ritatea fructului, apoi prin corola sa mică mai puţin explanată şi prin 
stilul său forte scurt. De M. Vingulata Lehm. de care se apropie forte 
mult, diferă prin rizoma sa forte lungă şi subțire, orizontală sau oblică, 
flexuosă şi cu semne nodale la distanţe din care plec fibre radicale, iar 
nu scurtă, bontă şi îngroşată purtând un mânuchiu de fibre radicale; prin 
caulul debil mult ramificat, flascid, flexuos, procumbent sau procum- 
bento-ascendent, şi nu ferm, erect; prin caliciul cilindroid 5- fid şi nu 
campanulat 5 - dentat; prin corola sa mai mică uşior explanată. 
Ş 2. Perii caliciului patuli, avend virful r&scurbat mai ales cei 
de la bază care sunt hirsuţi (resfiraţi). 
* Perenice sau bienice. 
4. M. silvatica [loitm. deutsch. flor. | p. 61 (1791); Sturm 
deutsch. fl. h. 42; Koch syn.p. 551; DC. prodr. 10p. 107. Gren. Godr. 
(1, fr. 2 p. 533. M. scorpioides silvatica Ehrh. herb. viv. n. 31 (17992). 
M. montana Bess. prim. fl. galiz. 1 p. 142 (1809); Simk. enum. transs, 
p. 409. Vulg. Miozotis. Ochiu-şerpelui. Nu-mă-uita. 3 Maiu-lulie. Pă- 
duri, locuri umede umbrose în regiunea montană şi a dealurilor mari. 
vraiova ; Caracăl la pădurea Romula; Dimbovicioara, Valea-Mnuierei; 
Predeal, Azuga; Buceci la Buşteni şi Sinaia, frecuent. 
Dacă M. silvatica Hoffm. ea formă tipică specifică este cel iconogra- 
fiat de Reichenbach în Sturm (loc. cit.), apoi este de observat că speciea 
Carpaţilor noştri diferă prin corola sa ceva mai mare, particularitate 
pentru care L. Simkoviei aplică denumirea de M. montana Bess. plantei 
carpatice. Cu tote acestea, nu se constată nici o diferență între exem- 
plarele de M. silvatica Hoffm. din străinătate comparate cu cele din 
Româniea şi, pentru aceste motive, nu înlăturăm denumirea anterioră 
adoptată de botanişti. 
Între exemplarele ndstre din Buceci există neşte forme ce se 
deosebesc bine de forma comună prin aspectul lor mai verde, prin 
indumentul foilor şi al axelor caulinare mai puţin păros cum şi prin 
foile unora. Ast-fel: — a) cu foile radicale mari, 7 - 10" lungime, 21/p* 
lăţime, obovato-spatulate oblungi şi lung atenuate în pețiol (var. ma- 
