VERBASCACEA 499 
Inflorescenţa lormeză paniculă ramosă, ramurile lungi şi erecte, Iorile 
de mărime ca cele de la lorma lipică ; | 
. perramosum Borb. exsic. ! —Panicula forte ramificată ovoidee, 
florile mai micutele. — Comana ; Buftea. 
î. leucanthum. 'Lirsă racemică, florile măricele albe. — Pe Suha- 
mare, pe la cătunu Văleni-Stănişoarei. 
x< V. nigro-Lupehmitis Schied. pl. hybr. p. 40 (1825); Koch syn. 
p. 592; Rehb.icon.germ. vol. 920 tab. 43. V. Sehiedeanum Koch 
taschenb. p. 371. V. nigrum *. ovatum Koch syn. ed. 1 p. 514. — 
În regiunea montană. Olăneşti ; Buceci prin valea Babelor jos. 
18. V. glabratum I'riv. in flora anu. 1336 vol. 19 p. 4%; Boiss. 
fl. orient.4 p.329; Velen. fl. bulg. p. 416. V. eiostachyyon Griseb. spicil. 
vumel. 2p.43 (1544); Neilr. diag.p. 92. V. Hornemanii Wierzb. in Rehb. 
ie. germ. vol. 20 tab. 35(1869).— 3 Maiu- August. Poeni, miei tuferişe, 
poale de păduri pe costele munţilorla locuri petrose. Verciorova ; dealu 
Stirminei ; valea Jiului pe la Lainici și Păiuşa; valea Oltului de la 
Coziea în sus, forte mult. 
3. Brandzae. — V. Brandzw Franchet in Br. prodr. p. 547 
(1533). — Diferă de forma genuină numa prin pedicelele sale florale 
filitorme şi mult mai lungi : 15 - 15 m lungime; pe când la cel d'ânteiu 
pedicelele sunt scurte: 5-7" lungime. — Valea Oltului în consorțiu 
cu legitimul, nu tocma frecuent. 
d. Blataroidei : florile solitare sau în dichaze axilare, consti- 
tuind racemă laxifloră, pedicelele lungi. 
19. V. ambiguum. — Caule robust inalt, de pe la mediloe 
ramificat, ramurile forte lungi, erecte şi în părţile inferiore ro- 
şietice, fin şi dens sulcate, cu forte puţini şi rari peri, tot ast-fel şi 
pe faţa inferioră a foilor; porţiea racemică dens părosă şi viseidulă, 
perii simpli neglandulari ; foile ovato-oblungi sau ovat-triangulare de 
un verde închis, concolore, cu totul glabre pe faţa lor superioră, cele 
inferiore lungi şi peţiolate, cordate, obtuse şi forte expresiv crenate, 
cele medii şi superidre diminuânde, sesile, cordato-amplexicaule şi la 
o lature puţin decurente, marginea este crenată sau crenato-dentată ; 
racemele forte lungi, laxiflore şi tirsoide: la axila fiecărei bractee câle 
două peduncule : unul uniflor egalând sau întrecend cu puţin lungimea 
braeteei sale, cel Ja/t cu mult mai lung, bibracteolat și triflor în cimă 
dichasă lază mai mult sau mai puțin în deplină desvoltare; pedicelele 
la origine sunt glabre, apoi dens acoperite cu peri simpli visciduli ne= 
glandulari pină şi tot caliciul; corola amplă, explanată, are limbul 
Grecescu D. Dr. — Ce 1324. 30 
