SCROPHULARIACEE 453 
Trib. IL. GRATIOLE.E. Corola având tubul lung şi campanulat 
deschis, apertura netornicată, baza nepintenată, lumbul torte scurt; 
capsula septilragă. 
3. SCROPHULARIA Journef. inst. p. 100. 
1. S. alata Gilib. fl. lithuan. p. 127 (1781); Rehb. ic. germ. 20 
tab. 51; Boiss. fl. orient. 4 p. 399. S. Ehrhartii Steven in ann. nat. 
hist. 5 p. 3 t. 1 (1840); Koch syn. ed. 2 p. 593; Schlechtd. et Lang. 
(|. v. deutsch. 17 fig. 1625. S. aquatica Koch syn. ed. 1 p. 515 et Auct. 
nonnul.- non L. — Vulg. Iîrbă-ndgră. — Y, lunie, lulie. Prin locuri ude, 
lăştini, stufării. Pe Colentina la Chitila (Grec. in Br. prodr. p. 249); 
Curtea-de-Argeşi pe la Curboreni; Vulcana pe la Mânăstirea Bunea. 
2. S. nodosa [.. spec. p. 563; Sturm deutsch. fl. h. 23; Koch 
svn. p. 593; DC. prodr. 10 p. 309; Rehb. ic. germ. 20 tab. 53; Boiss- 
(1. orient. 4 p. 399; Sehlechtd. et Lang. |. c. fig. 1624. — Vulg. Brâncă. 
Brânca-poreului. Buberic.  Frunză-de-bubărea.  Levbă - negră.  Urzică - 
negră. — d, lunie, lulie. Prin păduri, locuri umede umbrose, garduri; 
specie comună. Cerneţi pe dealurile lorgutovei şi pe la Dumbrăviţa, 
Hinova, Stirmina; Piteşti; Câmpulung, Rucăr, Valea-Muierei; Co- 
mana ; Neamţu (Chan. exsic); Broşteni. 
3. S. Scopoli loppe in Pers. syn. 2 p. 160 (1807); Koch syn. 
p. 594; DC. prodr. 10 p. 308; Rehb. icon. germ. 20 tab. 54; Boiss, 11. 
orient. 4 p. 395; Sehlechtd. et Lang. deutsch. 16 fig. 1627. S. auri- 
culata Scop. carn. 1 p. 446 tab. 1 (1772)-non L. S. glandulosa W. et 
Kit. rar. hung. tab. 214 (1812). $. Scorodonia Host. îl. austr. 2 p. 20%. 
I, Iulie, August. Păduri, locuri uscate şistose sau dărâmături, gar- 
duri rurale (Grec. in Br. prodr. p. 349). Valea 'Țesnei; Lainici; Ho- 
rezu ; Rimnie, Stănişioara; Câmpulung ; Buşteni, Predeal; Câmpina: 
Titu; Gara de la Ciulniţa in Ialomiţa; Neamţu (Chan. exsic. et Grec. 
enum. p. 43); Broşteni pe Neagra şi pe Barnaru. 
f. suba/pina. Caul înalt, ca de un metru, forte viguros, expresiv 
tetragonic, de un roşiu-închis sparsiu şi menunţel peros; foile ample, 
glabre, ovate profund-cordate, cele inferiore larg erenate, crenele uşior 
bi-tridentate, panicula puţin expansă ; floriie mari şi de colore roşiu- 
îuchisă intensă. — În regiunea subalpină pe lingă păduri. Predeal prin 
valea Roşnovei. 
4. S. rupestris M. Bicb. (|. î.c.2p. 79 (1808); DC. prodr. 10 
p. 315; Ledeb. fl. ross. vol. 3 p. 221. $. variegata +. rupestris Boiss. Îl. 
orient. 4 p. 417. 5. pulvevrulenta Janka sec, Br. prodr. p. 349 (1583). — 
