454 CONSPECTUL SISTEMATIC 
Vix 5. /asiocaulis Schur in herb. transs. synon. $. rupestris Schur en. 
transs. p. 456. — Y, lulie, August. Prin fisurile stâncilor abrupte. 
Valea Oltului la Bivolari pe Masa-lui-Traian ; pe malurile şistose şi pe 
prundişiul Prahovei la Buşteni, frecuentă. 
Planta nostră, în tote privinţele, este exactă cu specimenele de 
acest nume din Rusiea caucazică de la Derbent, datorite confratelui 
A. Becker din Sarepta. Serophularia lasiocaulis Sc hur et Auct. transs. 
recent. nu diferă de cât că este mai 'nălticică, are foile cam pinatisecte 
şi indumentul de perişiori hirţi mai dens; pe când la forma cauca- 
ziană şi cea de la noi foile sunt dentato-sublaciniate şi indumentul 
consistând din perişiori pulverulenţi sporadici. 
4. GRATIOLA 1. gen. n. 20. 
1. G. officinalis |. spec. p. 24; Koch syn. p.595; DC. prodr. 
vol. 10 p. 404; Rehb. ic. germ. 20 tab. 56; Sehlechtd et Lang. fl. v. 
deutsch. 17 f. 1666. — Vulg. Mila-Domnului. Milostivă. Veninariță. — 
d, lulie, August. Locuri umede, prin lunci şi zăvoe, şianţuri, gropi, 
mlăştini ; forte comună (Grec. enum. p. 4%). Severin; Cloşani, Padeşi: 
Tirgujiul; Craiova; Nimnie; Turnu - Măgurele; Piteşti; Vultureanca ; 
Găeşti; Titu, Ciocăneşti, Chitila, Bucureşti; Comana; Câmpina, 
Brebu; Galaţi; Neamţu (Chan. exsie.), Piatra; Broşteni pe Neagra, 
Fălticeni pe lingă iazul Ciolsacilor. 
5. DIGITALIS /. gen. n. 755. 
1. D. lanata Ehrl. beitr. 7 p. 23 (1792); W. et Kit. rar. hung. | 
tab. 74 (1808); DC. prodr. 10 p. 450; Rehb. ic. germ. 10 tab. 72; 
Boiss. fl. orient. 4 p. 430. — 3 Iunie, lulie. Câmpuri, la locuri cam 
năsipose aprice deschise. Şimian, Hinova; Severin ; Craiova; Băneasa, 
Comana; Titlu, Ciocăneşti, Chitila ; Ploeşti, Băicoi (Grec. enum. p. 44); 
Dobrogea. 
2. D. ambigua Murr. prodr. gotting. p. 62 (1770); Rehb. ic. 
germ. 20 tab. 69; Velen. fl. bulg. p. 423. D. grandiflora Lam. îl. tr. 2 
p. 332 (1778); ALL. fl. pedem. 1 p. 70 (1785); Koch syn. p. 595 cum 
variet. DC. prodr. 10 p. 450; Schlechtd. et Lang. fl. v. deutsch. 17 f. 1668. 
D. ochroleuca Jacq. fl. austr. 1 p. 36 (1773). — Vulg. Degetariţă. Ţiţa- 
dei. — |, lunie, lulie. Prin păduri: se întinde din regiunea câmpiilor 
pină în regiunea montană. Vereiorova; dealurile Cerneţului şi pe Stir- 
mina; Baea-de-Aramă ; Tirgujiul; Lainici; Rimnic; Cauwrtea-de-Argeşi, 
Corbeni; Câmpulung; Sturzeni; Dimbovicioaru ; Predeal; Câmpina ; 
