SCROPHULARIACE E 459 
Dacă Veronică grandis Fisch. este întradevăr identică cu V. Ba- 
chofenii Heult. atunci urmează a se aplica prima denumire fiind an- 
lerioră. Nu posedăm âncă planta siberiană spre a decide. 
16. V. longitolial|.. spec. p. 13; Kochsyn.p. 606; DC. prodr. 10 
p. 4695 exclus. var. £; Boiss. fl. orient. 4 p. 455. V. longifolia a. vul- 
gamvis Koch syn. p. 605; Rehb. icon. germ. 20 tab. 93. V. elatior M. 
Bieb. fl. t.c.3 p. 5 (1319)-non Willd. enum. hort. berol. sec. Bess. 
enum, p. 39 n. 1294. — Y. lunie, Iulie. Livedi, tuferişe pe lingă păduri 
la locuri cam umede. Piteşti, Merişani; Giurgiu; Comana; "Tecuci 
prin lunca Zeletinului ; Huşi, laşi pe la Şorogari; Tulcea, Nicoliţel. 
f. transsilvanica. Schur enum. transs. p. 495. Caule strict, ro- 
bust, ca de 50-80 cent. înălţime, menunţel canescenti-peros, la virt 
terminat în paniculă de raceme de ordinar amplă, foile verticilate 
câte 3, a rar 4, lungi, ângust-lanceolate sau lineare, peţiolate, baza 
uşior cuneată sau subeordală, acute acuminate, marginea de jos 
până sus gros şi neregulat serată, limbul cam conduplicat, glabru sau 
puberulent. — Vinjiu, Oreviţa; Netoţi, Alexandria; loneşti, Vultu- 
reanca ; Ciocăneşti ; Bultea ; Comana ; Tulcea. 
17. V. spuria |. spec. p. 13; Koch syn. p. 606; Hchb. deutsch. 
fl. vol. 20 p. 58 et icon. germ. 20 tab. 94 fig. 2. Veronica foliosa 
W. et Kit. rar. hung. tab. 102 (1819). V. brevifolia M. Bieb. îl. t. c. 1 
p. 6. — , Iunie, lulie. Pe lingă păduri, tuferişiuri, lăstari de pădure, 
livedi. — Stolnici; Ciocăneşti, Chitila; Comana; Birlad la Crângu; 
Constanţa. 
18. V. spicata [. spec.p. 14; Koch syn.p. 607 var. 4; DC. 
prodr. 10 p. 466 ex p.; Behb.icon. germ. 20 t. 99; Sehlechtd. et 
Lang. fl. v. deutsch. 17 f. 1646.— d. Iulie, August. Livedi, prin locuri 
tari, uscate, pe coste cu crânguleţe sau tuterişe mănunte. Stolnici; 
Curtea-de-Argeşi; Vultureanca; Urlaţi pe la Valea-Boului ; Bărboşi ; 
Podu-Tureului ; Birlad prin vii şi la pădurea Crângu ; laşi pe la Priazu:; 
Dobrogea la Başehioi. 
3. subcanescens Schur enum. transs. p. 496 (1566), vix V. pallens 
Host. fl. austr. 1 p. 6 (1527); pare pe la noi mai frecuentă ca forma 
genuină ce este glabrisculă în părţile sale inferidre. 
19. V. orchidea (rantz strip. austr. 4 p. 384 (1769) exclus. 
synon. Vaill. et fl. dan.; Bess. en. pl. volhin. p. 2; Boiss. fl. orient. 4 
p. 455. V. cristata Bernh. în litt. ad. Bess. 1. e. — V. hybrida M. Bieb. 
fl. t. e. 1p.8(1808) et vol.3p.9 (1819)-non L. — V. spicata var, cristata 
