472 CONSPECTUL SISTEMATIC 
Comana; Bucureşti, Bultea; Crivina, Ploeşti; Doamna în Neamţu; 
Fălticeni; Broşteni ; Dobrogea. 
:* Corola galbenă, galben-deschisă sau albă. 
5. S. annua [,. spec.p.813; Sturm deutsch. fl. h. 54; Kochsyn. 
p. 653; Benth. in DC. prodr. 12 p. 477; Rehb. icon. germ. 18 tab.11; 
Schlechtd. Lang. fl.v. dentsch. 18 f. 1845. Glechoma Marrubiastrum Vill. 
dauph. 2 p. 371. Trizago cordifolia Moenh meth. p. 398. — QC) lunie- 
August. Locuri inculte, drumuri, prin grâne şi porumburi, pe la 
garduri rustice şi locuri virane; forte comună (Grec. enum. p. 47). 
Severin; Baea-de-Aramă; Tismana, Tirgujiul; Rimnic, Călimăneşti; 
Câmpulung; Crivina; Ciocăneşti, Buftea, Bucureşti; Comana; Câm- 
pina, Posada, Predeal; Beceni; Focşiani; Agapiea, Neamţu. 
6. S. maritima |. mant. p. 52 (1762); Jacq. hort. vindob. 1 
p. 29 tab. 70; Sturm deutsch. fl.h. 84; Benth.in DC. prodr. 12 
p. 453; Bchb. icon. germ. 13 tab. 12; Schlechtd. Lang. fl. v. deutsch. 18 
f. 1546. — Y, Iunie, Iulie. Prin dunele maritime in Dobrogea la 
Tusla şi Mamaea. 
7. S. patula Griseb. spicil. rumel. 2 p. 149 (1544); Benth. in 
DC. prodr. 12 p. 489. $. sideritioides C. Koch în linnxea 1848 vol. 21 
fasc. 6 p. 692; Velen. fl. bulg. p. 455.8. recta f. sideritioides Boiss. 
fl. orient. 4 p. 730. — Tulpina lignescentă multicaulă ; caulii stricţi, nu 
sau puţin ramoşi, ei şi foile hirsuţi; foile oblungi, lanceolate ânguste 
sau lineare cu baza atenuată, la virf obtuse sau mucronulate, mar- 
ginea acut mucronulato-denticulată ; foile florale (bracteele) lungi, în- 
tregi, ovate acuminat-mucronate; verticilastrele a câte 4-5 flori de 
fiecare foe, prima sau şi a doua din verticiliurile inferiore distante, cele 
următore aproximate constituind spic dens sau compact ; caliciul hirsut, 
dinţii forte prelung-lanceolaţi şi subulat-acuminaţi aşia că întrec la 
mesură lungimea tubului; corola pubescentă, albescentă cu picăţele 
purpurii pe lobul median inferior, are tubul inelat, exert şi proemină 
puţin dintre dinţii caliciului. —- 4, lunie, Iulie. Locuri arie aprice, 
pe la drumuri, petrişiuri sau năsipuri cuierbă. În Dobrogea pe la Con- 
stanţa, Gargalic, Periclie, Bairamdede, Copadin (forma tipică); Măcin 
Tulcea şi în Ialomiţa pe la Feteşti (formă puţin hirsută). 
f. linearifolia (C. Koch 1. e. pro specie). Înaltă şi mai puţin 
părosă, rămosă, foile oblungi mai ânguste, cele medii şi superiore 
forte ângust-lineare. — Tecuci spre lunea Zeletinului; pe la Şuviţa 
în Covurlui; în Dobrogea pe la Tusla, Constanţa, lenisala, Tulcea, 
