PRIMULACE A 459 
3. P. elatior Jacq. miscell. 1 p. 158 (1775); Sturin deutsch. (1. 
h. 14 non sat bona: Koch syn. p. 674; Ledeb. fl. ross. 3 p. 9; Rehb. 
ie. germ. 17 tab. 49; Sag. et Schn. carp. centr. 2 p. 380. P. veris f. 
elatior |. spec. ed. 1753 p. 143. P. elatior var. carpatica. Griseb et 
Sch. iter hung. n. 142 (1552); Sag. et Schn. 1. e. p. 581. P. carpatica et 
P. elatior Fuss transs. exc. p. 534. — P. intricata Janka in linn. vol. 30 
p. 990, quoad stirpem transsilvanicam -non Gren. et Godr. P. montana 
Schur enum. transs. p. 553(1566).— d, Aprilie, Maiu. Păduri montane 
subalpine. Valea-Mare în Muscel; Buceci, în tot coprinsul dela Sinaia 
pînă la frontiera despre Predeal, exemplare în mare parte datorite 
amicului W. Knechtel; Câmpulung (Grec. enum. p. 39); în Bacău la 
Comăneşti ; Valea-Adincă în laşi. 
Unii autori, de la Grisebach încoce, se silesc a stabili oarecare 
deosebiri între P. elatior Jacq. şi P. carpatica Griseb. et Sch. care ar 
avea scapii, foile şi pedunculeie mai glabre, iar caliciurile unor spe- 
cimene par a fi intru-câtva mai ampliate. Însă aceste deosebiri sunt 
slabe şi puţin apreţiabile faţă de unele exemplare; astfel, ele nu 
pot fi de o valore suficientă spre a servi drept caractere specifice con- 
stante şi nediscutabile. Heuffel, A. Kerner şi Simkoviei consideră aceste 
plante drept o specie şi nu lipsim de a ne pune în acord cu denşii. 
E] 
P. officinalis Jacq. miscel. 1 p. 159 (1778); Sturm deutseh. 
A. h. 14; Koch syn. p. 674; Ledeb. fl. ross, 3p. 8; Rehb. ic. germ. 17 
tab. 49. P. veris a. officinalis L. spec. p. 204. P. veris Lelua, Monogr. 
p. 27. P.pannonica A. Kern. sched. spec. n. 1371 (1586).— Vulg. Angliei. 
Ciuboţica-cucului. "Țiţa-vacei. — YI, Aprilie, Maiu. Locuri cu I6rbă, li- 
vedi de pomi, crânguri şi poeni de păduri. Dealurile lorgutovei şi Po- 
roinei la Cerneţi; Câmpulung, Nămăeşti, Conţeşti ; Câmpina (P. elatior 
Grec. enum. p. 39-non Jacq.), Sinaia; Bărcăneşti, Ghighiu; Buzău 
pe la pădurea Crângul şi în pădurea Ciolanilor ; Birlad la Virlez ; Vaslui 
la pădurea Lipovăţu ; laşi; Buhuşi; Piatra. 
5. P.suaveolens Pertol. in Desv. journ. de bot. ann. 1812 
p. 76; Koch syn.p. 674; Rchb. ie. germ. 17 tab. 50; Boiss. fl. orient. 4 
p. 25. P. Columne Ten. fl. nap. 1 p. 54 (1811)2; ejus syll. plant. fi 
napol. ann. 1831; A. Kern. Sched. spec. n. 1370. P. officinalis var. 
suaveolens Velen. fl. bulg. p. 477. — 4, Aprilie, Maiu. Stânei, locuri 
petrose în regiunea montană. Valea 'Țesnei la Gaura-Fetei (A. Degen); 
muntele Coziea; Conţeşti şi Valea-Mare; Câmpulung ; Comarnic ; Si- 
naia, Buşteni, Predeal; Piatra la Vaduri; în Rarău pe Piatra-Zim= 
brului. 
