JUGLANDACEE, CUPULIFER E 597 
XCV. JUGLANDACEAE DC. thâor. elem. 215. ? 
1. JUGLANS 1. gen. n. roz. 
1. J. regia |. spec. p. 1415; Koch syn. p. 735; DC. prodr. 16 
sect. 2 fasc. 1 p. 135; Boiss. fl. orient. vol. 4p.1160. Lem. et Desne. botan. 
desetip. p. 534 (1576); Schlechtd. Lang. deutsch. 10 fig. 956. — Vulg. 
Nuc; tractele nuci. — î> Maiu. Originar din Persiea şi introdus încă 
din epoca antică in Europa. La noi există în cultură, dar şi în stare săl- 
batică în regiunea montană infer. din Olteniea. Valea Bahnei la Vercio- 
rova, pe Motru-Sec şi pe Motru-Mare la Cloşani ; Mânăstirea Tismana ; 
valea Jiului la Bumbeşti; prin potgoriile din Munteniea şi Moldova. 
XUVI. CUPULIFERA A.Rich. analys. fruits, 32 e 92 
1. FAGUS /. gen. n. 1072. 
1. F. silvatica |. spec. p. 1416; Koch syn. p. 736; Ledeb. fl. 
ross. 3 p. 593; Rchb. icon. germ. 12 fig. 1304; Boiss. fl. orient. 4 
p. 1175; Schlechtd. Lang. deutsch. 10 fig. 951. — Vulg. Fag. Fag de 
pădure; tructele jir. — î» Maiu. Păduri în regiunea montană subal- 
pină şi alpestră; în totă ţera (Grec. enum. p. 52). 
2. CASTANEA 7ournef. inst. t. 352. 
4. C. sativa Mill. gard. dict. n. 1 (1768); Ledeb. fl. ross. 3 
p. 593. Castanea vulgaris Lam. eneyel. meth. 1 p. 708 (1783); Koch 
syn. p. 736; DC. prodr. 16 part. 2 p. 114 var. f; Boiss. fl. orient. 4 
p. 1175; Schlechtd. Lang. deutsch. 10 fig. 958. C. vesca Gaertn. fruct. 
et semin. 1 p. 181 tab. 37 (1788); Rehb. ic. germ. 12 fig. 1305. Fagus 
Castanea L. spec. p. 1416. — Vulg. Castan ; fructele castane; castane 
bune. — Î> Maiu, lunie. Introdus şi vulgarizat, dar cam prin puţine 
locuri. Tismana; Horez; Dealu-Mare; Buzău; laşi. 
3. QUERCUS 1. gen. n. 1070. 
4. Q. Robur -. Lin. fl. suec. ed.2p.340 (1755); Smith fl. brit. 2 
p. 1026. Q. pedunculata Ehrh. arbor. n. 77 (1780); Koch syn. p. 737; 
Ledeb. fl. ross. 3 p. 590; Rehb. icon. germ. 12 fig. 1313; Boiss. fl. 
orient. 4 p. 1163; Schlechtd. Lang. deutsch. 10 fig. 960. Q. PRobur 
sect. | pedunculata a. vulgaris Alph. DC. prodr. 16 part. 2 p. 4. — 
Vulg. Gorun. Sledun. Tufan; fructele ghinde. — î Maiu. Păduri, 
dumbrave în regiunea dealurilor şi a câmpiilor. Severin; Craiova; 
Rimnie; Câmpulung, Stilpeni, Conţeşti; Ciăocăneşti, Perişi ; Bucureşti ; 
Comana; Câmpina (Grec. enum,p. 53); Buzău; Neamţu (Chan. exsie.) 
