CONIFERĂ 539 
p. 694; Schlechtd. Lang. [. v. deutsch. 2 fig. 57. P. Mughus Jacq. ic. 
rar. 1 lab. 195 (1756)-non Scop. P. rigensis Dest. cat. hort. paris. — 
Vulg. Pin. Chifer. — Î» Maiu. Stânci pe laturile şi pe coamele munţi- 
lor pînă pe la altitudinea de 1650 m. Galbina, Naroţul în Vâlcea; 
muntele Coziea şi Ghiţu în Argeşi ; Sinaia (Grec. enum. p. 5%; Knecht); 
Buşteni, Predeal; în Vrancea pe la Mera; subt Ceahlău; Broşteni pe 
Neagra şi pe Barnaru. 
3. P. Pallasiana Lamb. pin. edit. 2 p. 11 tab. 5 (1825); Carr. 
conif. p. 389. P. Laricio Pallasiana End. conif. p. 179 (1847); Parlat. 
in DC. prodr. vol. 16 sect. Ilp. 388. P.maritima Pall. index taur. (1797) 
-non alior. P. Laricio M. Bieb. îl. t. e. 3 p. 626 (1519) vix Poir dict. 
encycl. 5 p. 339. — î» Aprilie, Maiu. Stânci abrupte, în valea Ţesnei 
la Gaura-Fetei în faţa Cernei (A. Degen)! 
e P. nigricans Iost. fl. austr. 2p.265 (1831), synon: P. austriaca 
Hoess analect. p. 60; P. silvestris Baumg. enum. transs. 2 p. 303-non 
L. — P. Laricio Koch syn. p.767; Rehb. icon. germ. 11 fig. 1131 - vix 
Poir |. e. — fo. Prin une-parcuri, grădini, în Bucureşti. Nu cum-va 
e adus din părţile nostre muntene? 
$ 9. Foile câte cinci, a rar patru sau trei, de fiecare apoliză şi 
proeminent trigone. 
4. P. Cembra |. spec. p. 1419; Koch syn. p. 709; Rchb. icon. 
germ. 11 fig. 1136; Ledeb. fl. ross.3 p. 673 execl. var. 6; DC. prodr. 16 
part. 2 p. 402 excl. var. £; Schlechtd. Lang. deutsch. 2 fig. 91. — 
î» Maiu. Stânci în regiunea montană alpină ; rar şi isolat. Buceci pe 
Jepi-Mari (Knecht.), în valea Colţei în jos de Schitu-lalomiţa ete. 
poe) 
4. LARIX Journej. instit. tab. 337. 
4. L. sibirica Ledeb. flor. altaica 4 p. 204 (1533). L. Lede- 
bourii 'Lrautv. beitr. zu pflanzenkunde des russ. reich. 2 p. 56 (1849). 
Pinus Larix Pall. fl. ross. Lp. 1 (178%) quoad planta sibirica- non 
Lin. — Abies Ledebourii Rupr. flora samojed. p. 269 (1845). Pinus 
Ledebourii Endlich. syn. conil. p. 131 (1847); Ledeb. fl. ross. 3 p. 679; 
Parlat. in DC. prodr. 16 part. 2 p.410. — Vulg. Zad. Zadă. Zadră. — 
Pb Maiu. Stânci în regiunea montană infralpină ; în stare sporadică, 
puţin frecueni. Buceci pe Furnica şi pe subt Virfu-cu-Doru (Grec. 
Knecht.), pe Costila şi Caraimanu la Buşteni; Predeal pe Clăbucetu- 
'Tauralui; Ceahlău (]. Rosmer exiec.)! 
e [. europaea DC. îl. fr. 3 p. 277 (1805). Pinus Lari L. 
NI 
