556 CONSPECTUL SISTEMATIC 
Vulg. Sparanghel. Sparanghelu-bun. Sparangă. Sparungin. — X lunie, 
lulie. Livedi, crânguri, tuferişiuri, drumuri pe lingă ogore, grâne; 
este speciea ce se cultivă pentru uzul alimentar. — Severin, Dealu- 
Stirminei; Piteşti; Ciocăneşti, Chitila (A. officinalis campestris Grec. 
enum. p. 57); Bucureşti (cult.); Crivina; Feteşti; Beceni; Tecuci pe la 
grădina cimitirului; laşi; Botoşiani. 
3. A. pseudoscaber. — Caulul ierbaceu rotund neted erect 
şi copios paniculato-rămos, ramurile iarăşi forte ramulose, ramurile şi 
ramusculele patente, subțirel angulato-striate, numa unghiurile aces- 
tora sunt denticulato-scabre, pe când cladodele nu; foile consist în 
mici scuame oval-acute fără călcâiu la bază; cladodele câte 10-15 de 
fiecare fascicul (maldăr) sunt scurte, ca de 5-5 m", verdi, filiforme, 
subulate şi netede; florile solitare, pedunculele lor lungi, 30-35, 
capilare, deflexe, cu articulaţie în tierţul superior; boba sferică, roşie, 
cât o mazere. — Y, lunie, Iulie. /lab. Crânguri, păduri. Bărcăneşti 
în distr. Prahova; Tecuci pe la Grădina Cimitirului. 
Se deosebeşte de A. tenusfolius şi de A. officinalis prin amplorea ra- 
mificaţiei sale, prin asperităţile denticulato-scabre ale unghiurilor sub- 
țirele ce sunt pe ramurile şi ramusculele sale, în fine prin cladodele 
sale cu mult mai scurte de cât internodurile axelor (3-5"". lung) ;— 
de A. scaber Brign. se deosebeşte prin clado'dele sale mai mici, fili- 
forme şi netede, iar nu setacee angulate şi denticulato-seabre, se deo- 
sebeşte asemenea şi prin foile sale fără călcâiu la bază. 
Planta din Galiţia, localitatea Sinkov aprope de Mielnika, cu- 
lesă de B. Blocki şi distribuită în Herbarium Europaeum de Dr. C. 
Bnitz în 1889 sub numele de A. scaber este intru tâte exactă cu 
speciea nostră. 
4. A. verticillatus L. spec. p. 450; Ledeb. fl. ross. 4 p. 199; 
Boiss. fl. orient. 5 p. 339; Lindem. fl. cherson. 2 p. 217, sed cladodii 
marginibus carinaque haud scabris; Velen. fl. bulg. p. 541. A. scandens 
Giildenstaedt iter. 2 p. 56. A. verticillaris Lam. encyel. meth. 1 p. 297. 
A. tricarinatus DC. in Red. liliac. tab. 451.— b Maiu, Iunie. Mici 
tuferişe, mărăcinişiuri. În Dobrogea, freeuent, pe la Tulcea spre Ciuca- 
rova şi Nicoliţel, Babadagh pe costele despre Cavgagiea, Başbunar, 
Constanţa, Mangaliea. 
2. STREPTOPUS Michaux bor. amer. 1 p. 200. 
|. S. amplexifolius DC. fl. fr. 3 p. 174 (1805), Sturm deutsch. 
fl. h. 41; Koch syn. p. 812; Rehb. icon. germ. 10 fig. 959; Ledeb. 
