579 CONSPECTUL SISTEMATIC 
syn. p. 535; hehb. icon. germ. 10 fig. 949, 950; Schlechtd. et Lang. 
deutsch. 2 fig. 155. C. pannonicum Griseb. et Sch. iter hung. p. 359 
(1352). C. transsilvanicum Schur enum. transs. p. 679 (1866). — Vulg. 
Bălură. Brinduşe-de-tomnă. — Y,. August, Septembre. Livedi prin păr- 
țile de jos şi pe coste în regiunea montană. Tirgujiul; Câmpulung, 
Valea-Mare, Valea-Popei; poalele Leotei; Predeal; Sinaia; Buzău la 
Sărata; Budeşti în distr. Neamţu, Mânăstirea Neamţu; Schitul Rar&u. 
Trib. IL. VERATREE. Axa primară rizomă ce emite un caul aerian 
foliat; periantul dialifil. 
2. VERATRUM 1]. gen. n. 1144. 
1. V. album L.. spec. p. 1479; Koch syn.p. 836; Rehb. icon. 
germ. 10 fig. 937; Boiss. fl. oriesit.5 p. 171; Schlechtd. Lang. deutseh.. 2 
fig. 158tab.1 et tab. II.-— V. Lobelianum Bernh.in Schrad. neue journ. 2 
p. 356 (1507) forma floribus intus dilute viridibus est planta nostra.— 
Vulg. Strigoae. Steregoae. — I, lunie, lulie. Livedi, poeni pe dealuri şi pe 
coste în regiunea montană. Valea-Cernei pe Cracu-Bulzului pe la Stina 
Filip; muntele Ghiţu; Zănoaga, Oiticu; Câmpulung; Predeal, Sinaia; 
Comăneşti în Bacău; Monăstirea Neamţu (Chania) ; Fălticeni pe câm- 
piea despre Cornu-Luncei forte mult; pe culmea Stănişioarei ; la Dorna 
pe Picioru-Arinului şi pe Bida forte mult. 
CX. JUNCAGINACEA C. Rich. mem. du mus. Lp. 365. 
1. TRIGLOCHIN 1. gen. n. 453. 
1. T. palustre L. spec. p. 452; Sturm deutsch. h. 13; Koch 
syn. p. 774; Rehb. icon. germ. vol. 7 fig. 90 et 91; Boiss. fl. orient 5 
p. 13; Sehlechtd. Lang. deutsch. 2 fig. 152. Juneago palustris Moneh 
meth. p. 64% (1794). — Locuri umede, mlăştini turfose, rovine. Sinaia 
prin părţi josnice spre Isvoru (Grec. enum. p. 55); Predeal; Câmpina 
pe pruntişiul Doftanei şi al Prahovei; Constanţa pe lingă Tăbăcă- 
riea-nouă. 
CXI. JUNCACEA Bartl. ord. nat. p. 37. 
1. JUNCUS 1. gen. n. 437 exp. 
Ş 1. Perenice: axa primară rizomă multicaulă. 
1. La virt o antelă laterală premunită la bază cu o foe bracteală 
forte lungă subulată ce pare o prelungire a eaulului fertil; acesta e 
simplu, fără noduri foliate în totă lungimea sa, la bază cu câteva va- 
