tă) 
(ie) 
ez) 
CONSPECTUL SISTEMATIC 
mela interioră a florilor sterile scurt aristată. — Vulg. Costrei. Mohor- 
ros. Ierbă-bărbosă. — (2) Iulie, August. La locuri cam umede, prin şi 
pe lingă grâne şi porumburi, pe la drumuri şi prin locuri inculte; plantă 
comună (Grec. enum. p. 60). Craiova; Rimnice; Câmpulung; Văleni; 
Bucureşti ; Comana; Galaţi; Fălticeni. 
$. aristatum. — Eehinochloa Crus-gyalli f. aristata hchb. icon. 
germ. | fig. 515; glumela la florile sterile lung aristată. 
4. SETARIA PP. Beaw. agrost. p. sr. 
1. S. verticillata P. Deauv. agrost. p. dl (1512); Koch syn. 
p. 893; Rehb. icon. germ. 1 fig. 511; Gren. Godr. fl. fr. 3 p.458; 
Schlechtd. Lang. deutsch. 14 f. 571. Panicum verticillatum L. spec. 
p. 82. Panicum asperum Lam fl. fr. 3 p. 577 (1778). — Vulg. Mohor. 
Meiu- păsăresc. Bursoacă. — (-) lulie, August. Câmpuri, drumuri, lo- 
curi de cultură prin grâne. porumburi, mirişti; plantă comună (Grec. 
enum. p. 60). Craiova; Stolnici; Titu; Ciocăneşti, Bucureşti; Comana ; 
Buzeu ; Birlad ; laşi. 
2. S. viridis P. Beauv. agrost. p.51; Koch syn.p. 893; Rehb. 
icon. germ. 1 fig. 510; Gren. Godr. fl. fr. 3 p. 457; Sehleehtd. Lang. 
deutsch. 14 f. 512. Panicum viride L. spec. p. 83. P. /evigatum Lam. 
[I. tr. 3 p. 578 exelus. var. f. — (0) lulie, August. Câmpuri, pe la lo- 
curile de cultură, prin grâne, porumburi, mirişti; plantă forte comună 
(Grec. enum. p. 60). Craiova; Stolnici; Titu; Ciocăneşti, Bucureşti; 
Comana; Băneasa, Giurgiu; Câmpulung ; Ploeşti; Sinaia; Focşiani; 
Brăila; Bacău; Neamţu (Chan.); Dobrogea. 
3. S. glaucaP. Beauv. agrost. p. 5l (1812); Koch syn.p.895; 
Rehb. icon. germ. 1 fig. 509; Gren. Godr. fl. fr. 3 p. 456 ; Sehlechtd. 
Lang. deutsch. 14 f. 573. Panicum glaucum L. spec. p. 83. P. Ieviga- 
tum f. Lam. fl. fr. 3 p. 578. — (0) lulie, August. Câmpuri la locuri ne- 
cultivate şi cultivate, grâne, mirişti, prin vii; plantă forte comună 
(Grec. enum p. 60). Rimnie; Titu; Ciocăneşti, Bucureşti; Comana; 
Ploeşti; Buzeu; Foceşiani; Bacău; Tecuci; Birlad. 
6 S$. ita/ica P. Beauv. agrost. p. 51 (1812); Koch. syn. p. 89%; 
Gren. Godr. fl. fr. 3 p. 458. Panicum italicum L. spec. 83; — ase- 
menea şi S. germanica P. Beauv. |. ec. Panicum germanicum Willd. 
spec. pl. 1 p. 336 (1797), formă ce se deosebeşte prin rachisul inflo- 
rescenței ceva mai lung-p&ros. — Vulg. Mojor, Mohnr- Mare. Parîne.—- 
CD lulie, August. Ambele, adesea împreună , cultivate mult pentru 
nutreţul vitelor. 
