GRAMINEE 602 
phylla Boiss. îl. orient 5 p. 563 (188%) convenit: „folia abreviata angus- 
tissima linearia sape subconvoluta et pungentia“ (ex sententia clar. 
A. ă Degen) şi cu atât mai mult că și planta nostră, ca şi cea din 
Attica, locueşte prin dunele maritime pe lingă ape sărate. În Dobro- 
gea, prin dunele maritime de la "Tuzla pe lingă lacul Tuzla şi pe lingă 
Tichir-Ghiol. Destul de remarcabilă pentru flora nostră. 
2. Stilurile forte scurte sau aşia că stigmele par a fi sesile. 
18. POLYPOGON Des/ /. at. 1 p. 66. 
1. P. monspeliensis Desf. îl. atl. 1 p. 67 (1795); Koch syn. 
p. 901; Rchb. iconogr. germ. 1 fig. 170; Gren. (iodr. fl. fr. 3 p. 490; 
Sehlechtd. Lang. deutsch. 7 fig. 603. — (-) Maiu, lunie. Locuri josnice 
umede năsipose sau mlăştinose cu stufărie. În vecinătatea miărei 
la Constanţa către Mamaea. 
19. AGROSTIS /. gen. n. 8. 
$ 1. Glumelele egale sau aproximativ egale: Airagrostis Griseb. 
in Ledeb. fl. ross. vol. 4. 
1. A. densior Ilackel (in 1854 inedit. pl. in litt. ad. Arp. ă Degen 
1895 Novenb. pro var. A. Biebersteiniana). — (-) Maiu, lunie. Locuri 
ce rețin apele de ploi. şianţuri, gropi, pe lingă căi comunale între lo- 
nesti, Morleni şi Vultureaneca distr. Dimboviţa. Aflat în 1895 Maiu 29. 
Eacă coprinsul serisorei D-lui Hackel către Dr. A. Degen : 
„lerbuţa trămisă este o varietate de Agrostis DBiebersteiniana Claus 
„(beitr. zu fl. d. russ. reiches VIII p. 267 ann. 1551, synon. A. capil- 
„lavis M. Bieb. fl. t. e. 1 p.b5-non L., A. trichoclada Uriseb. in Ledeb. 
„fl. ross. 4 p. 439) pe care am primit'o âncă din 1884 prin D. Smirnow 
„din Barjon (Caucaziea) şi pe care îi am determinat-o drept A. Bie- 
„bersteiniana var. densior Hackel. Se distinge de tipica, ce există pe la 
„Sarepta în guberniea Astrachanului, nu numa prin panicula sa mai 
„densă, dar mai ales prin glumela inferioră ce este pubescentă, pe 
„când la tipica este glabră. S'ar puiea considera prin urmare ca specie; 
„însă mai există o a treia formă: var. pubiflora EHackel, care are ase- 
„menea glumelele pubescente însă panicula sa este fină şi filfăitore ca 
„la forma tipică; ea cresce in provineiea Harabagh. În vederea acestei 
„variabilităţi, nu cred necesar a propune o separație specifică. Des- 
„coperirea acestei rare specie în Româniea este de o mare importanţă 
„fitogeografică“. 1 

1. Înainte de a comunica planta acesta distinsului confrate din Budapesta, eu 
ti dasem numirea de Agrostis divaricatissima, De şi avend un aspect cam diferit de 
