GRAMINEAE 605 
fig. 136-non Roth tent. 1 p. 31 (1788). — Robust, inalt ca de 60-90 
cent., la bază uşior geniculat; foile late, plane, verdi, uşior scabre pe 
nervuri şi pe margini, ligula lung-protensă ; panicula ovată, forte amplă, 
densifloră şi difusă, spicusiorele de un verde palid sau cuprin cu /lo- 
vile mutice. 
“. pontica. — Robust, înalt ca de 70-90 «n, la bază puţin geni- 
culat şi cu stoloni puţini; foile forte ânguste, unele scurte şi plane, altele 
lungi canaliculate şi rigide, tote glaucescente şi forte aspre pe ner- 
vuri şi pe margini, ligula lung-protensă bifidă sau lacerată; panicula 
oblungă, contractată, condensată, avend un aspect general tirsiform 
lobat, de colore verde palidă sau cuprină. Prin locuri josnice umede 
sărate şi cu păpurişi, la Constanţa în faţa Tăbăcăriei de la Mamaea. 
3. coarctata Schur enum. transs. p. 733 (1866). A. coaretata 
Hoffm. deutsch. fl. 1 p. 37 (1791); Rehb. ic. germ. 1 fig. 154. — Prin 
locuri apătose, mlăştinose. Netoţi; Comana în valea Gurbanului jos 
spre Ştiubei. 
e. prorepens Koch syn. p. 902 (1844). A. alba f. stolonifera 
Smith engl. fl. 1 p. 93 (1824) excel. synon. Linnaei; G. Meyer. c. — 
Locuri josnice năsipose sau mlăştinose mai mult sau mai puţin scurse. 
Comana către Grădiştea ; Galaţi spre Brateşiu ; Constanţa pe la Tăbă- 
căriea de la Mamaea. 
4. patula Gaud. fl. helv. 1 p. 180 (1828). A.patula Gaud. agrost. 
helv. 1 p. 80 (1811); Rehb. ic. germ. 1 fig. 135.— Petrişiuri cu icrbă, 
pruntişiuri de periuri. Predeal. 
i. dubia. — A. dubia. Leers. fl. herborn. tab. 4 fig. 4 (1775), A. com- 
pressa Willd. in Ust. et Roem. bot. mag. vol. 11 p. 39 (1790); ejus spec. 
pl. 1 p. 308. A. decumbens Host. gram. 4 tab. Dk. Spicuşorele uşior 
aristate. — Câmpuri. Netoţi; Chitila, Bultea. 
2. A. vulgaris Wither. arrang. p. 132 (1776); Sehrad. fl. germ. 
tab. 2 fig. 3; Koch syn. p. 902; Gren. Godr. fl. îr. 3 p. 482; Rehb. ie. 
germ. 1 fig. 131; Schlechtd. Lang. deutsch. 7 fig. 606. A. stolomifera g. 
L. spec. p. 93 sec. specimina Ehrhartiana Upsalize Linnăei tempore 
lecta. A. vulgaris f. stolonifeva Koch |. e. — , Iunie, Iulie. Locuri nă- 
sipose pe lângă păduri, tuferişuri, păsciuni, (enaţe în regiunea mon- 
tană. Cracu-Bulzului; Culmea-Cernei, Cloşani, Ponoare; Olăneşti; Că- 
limăneşti, Ostrov, Stănişioara; Ghiţu; Buceei, Sinaia (Grec. enum. 
p.61); Predeal, Piatra-Mare ; Broşteni pe Neagra, muntele Bida, Schitu 
Rarcu; Neamţu pe la Vadurile-Doamnei. 
B. pumila. A. pumila L. mant. p. 31 (1762); Rehb. icon. germ. vol. 
gramin. fig. 132; Koch syn. ed. 3 p. 678. — Pe Ghiţu cu congenera sa. 
P, 
Grecescu D, Dr. — C. 1324, 41 
