WRAMINEA 621 
11. helvet. 1 p. 239 etiam P. nemoralis VI coaretata UGaud. 11, helv. 1 
p. 241. P. coarctata Hall. fil.— Locuri cu icrbă, stânci cu ierbă in regiu- 
nea alpină şi în regiunea montană inferioră. Călimăneşti pe munţii 
vecini ; Buceci pe Jipi (Knecht.) 
10. P. palustris |. syst. nat. ed. X p.574 (1759); Roth tent. 
fl. germ.2 p. 117. P. serotina Ehrh. beitr. 6 p. 36 (1791); Gren. Godr. 
fl. fr. 3 p.D42. P. fertiis Host gram. 3 p. 10 (1805); Koch syn. p. 929; 
Boiss. fl. orient. d p. 608; Sehlechid. Lang. deutsch. 3 fig. 701. P. an- 
gustifolia Wahlenb. îl. upsal. n. 66 (1320); Rehb. ic. germ. 1 fig. 410, 
411 et 412-non L. P. effusa Kit. in Schult. oester. fl. ann. 1814 vol. 1 
p. 2927. — d. Lunie, lulie. Prin livedi la locuri umede sau ude. Ale- 
xandriea, Netoţi; Comana; Bucureşti, Chitila, Buftea, Crivina; Pre- 
deal; Broşteni pe Bistriţa. 
Mi. P. trivialis [. spec. p. 99; Koch syn. p. 930; Rehb. icon. 
germ. 1 fig. 4185 et 419; Gren. (ode. fl. fr.3 p.545; Boiss. fl. orient. 5 
p. 602; Sehlechtd. Lang. deutsch. vol. 8 fig. 704. P. scabra DC. f[. 
fr. 3 p. 59 (1805). — Vulg. Firuţă. Fîn. Fin-de-livedi. — Î. Maiu- 
lulie. Livedi, locuri cu ierbă, pe câmpuri, prin ograde şi prin rărişiuri; 
specie forte comună (Grec. enum. p. 61). Verciorova, Bahna; Severin; 
Craiova; Comana; loneşti, Cacova; Bucureşti, Chitila, Ciocăneşti ; Pe- 
rişi; Ploeşti; Lehliu, Sloboziea, Feteşti; Bacău; Vaslui, laşi; Neamţu; 
Făliiceni ; Dobrogea. 
6. colorata. Panicula expansă, florile pe partea dorsală de un 
violet-inchis. — Livedi subalpine. Predeal, Buşteni. 
12. P. hybrida Gaud. agrost. 1 p. 215 (1811); Koch syn. p. 
930; Rchb. ic. germ. vol. 1 fig. 493; Gren. Godr. fl. fr. 3 p. 546. — 
Festuca montana Sternberg et Hoppe denksehr. d. regensb. bot. gesel. 
1818 p. 95 fide Koch 1. c.— d, Lulie, August. Păduri, prin făget şi bră- 
det, în regiunea montană subalpină. Predeal la Piatra-Mare, pe laturea 
despre valea 'Temeşiului în Transilvania. 
2. Tulpina dotată şi cu stoloni culeaţi mai mult sau mai puţin 
lungi. Nodurile inferidre ale paniculei tot cu câte 3-5 axe secundare. 
13. P. pratensis [. spec. p. 99; Koch syn. p.931; Rchb. icon. 
germ. 1 fig. 415; Gren. Godr. Îl. îr. 3 p. 544; Boiss. fl. orient. 5 p. 
601 ; Schlechtd. Lang. deutsch. 5 fig. 705 A, B. — Vulg. Fin. Firuță. 
Floarea-fînului. — Livedi, locuri cu ierbă, pe câmpuri, dealuri, poeni; 
specie forte comună (Grec. enumn. p. 61). Muntele Ghiţu; Câmpu- 
lung; Comana; Bucureşti, Chitila, Ciocăneşti, Perişi; Ploesti; Pasărea, 
Grecescu D. Dr, — C. 1924, 42 
