626 CONSPECTUL SISTEMATIC 
la Piatra-Arsă (Knecht.), pe Caraimanu şi Costila in Valea-Albă la 
Buşteni. 
2. F. supina Schur. enum. transs. p. 784 (1866). F. ovina var. 
supina Boiss. fl. orient. 5 p. 617; Sag. et Sehn. carp. centr. 2 p. 551. 
F. duriuseula var. alpina Wim. in Grab. fl. siles. p. 58 (1832)-non Sut. 
fl. helv. 1 p. 55 (1811). F. ovina var. alpina Gren. Godr. fl. îr. 3 p. 571. 
F. alpina Auct. transs. ex p.-non Sut. — Aduce mult prin făptură cu 
F. alpina Sut. (FE. Halleri Koch synops. p. 937 - non All.). — d, lulie, 
August. Păsciuni pe coamele şi plaiurile alpine. Godeanu, Scăriţa; 
Negoiu; Păpuşea; Buceci pe Piatra-Arsă şi pe Furnica (Knecht.); 
Ceahlău. 
3. oligantha Hackel monogr. festuc. p. 89 (1582). F. oligosaniha 
Schur enum. transs. p. 78% (1866). De statură cu mult mai mică şi mai 
subţire în tote părţile sale; panicula subţire şi contractă, spicuşiorele 
mici. Păsciuni alpine. Piatra-Mare. 
:* Limbul foilor mai groscior, juneiform. 
3. F. duriuscula [. spec. p. 1085; RHehb. ic. germ. 1 fig. 303; 
Heuft. enum. ban. p. 196. F. ovina var. s. duriuscula Koeh. syn. p. 938; 
Boiss. fl. or. 5 p. 617; Sag. et Schn. carp. centr. 2 p. 551. — 4, lunie, 
lulie. Locuri cuierbă, păseiuni; în regiunea moniană. Vereiorova; Va- 
lea- Barnarului la Păriul-Sec în Suceava (Br.) 
4. F. pallens lost. gramin. 2 tab. 883 (1502); Sturm deutsch. 
(|. h. 26. F. glauca Baumg. en. transs. î p. 224% (1816) et Auct. transs. 
-non Lam. diet. eneyel. 2 p. 459 (1789). F. ovina . auca Koch syn. 
p. 938.— d, Lunie, lulie. Prin fissurile stâncilor abrupte în văi montane 
umede umbrose. În cheile Barnarului. 
5. F. vaginata W. cet Kit. in Willd. enum. hort. berol. p. 116 
(1309); Heuff. enum. banat. p. 197; Rehb. ic. germ. Î fig. 313. F. ovina 
var. caginata Sag. et Sehn. earp. centr. 2 p. 552. F. amethustina Host. 
gram. 2 tab. 89 (1802)-non L. F. ovina 7. amethystina Koch synops. 
p. 938. PF. austriaca Hack. oest. bot. zeit. ann. 1878 p. 349. — d, Iunie, 
Iulie. 'Puferişiuri, poale de păduri pe costele munţilor de la Vârciorova 
spre gura Slătinicului; Olăneşti. 
2. Limbul foilor conduplieat setiform, prin uscare dobindeşte 
două faţe laterale lungitudinal sulcate, fiecare se vede a fi percursă de 
două nervure grose, uneori şi câteva suplementare, subţirele, ce result 
din textura sehlerenchimatică subepidermică : una ce ţine de nervura 
